grunnstoff med kjemisk symbol B og atomnummer 5 From Wikipedia, the free encyclopedia
Bor er eit grunnstoff med atomnummer 5 og kjemisk symbol B. Det er eit halvmetall i gruppe 13 i periodesystemet.
| ||||||||||||||||||||
Generelle eigenskapar | ||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Namn, kjemisk symbol, atomnummer |
Bor, B, 5 | |||||||||||||||||||
Kjemisk serie | Halvmetall | |||||||||||||||||||
Gruppe, periode, blokk | 13, 2, p | |||||||||||||||||||
Tettleik, hardleik | 2460 kg/m3, 9,3 (ikkje SI) | |||||||||||||||||||
Utsjånad | Svart ![]() | |||||||||||||||||||
Atomeigenskapar | ||||||||||||||||||||
Atommasse | 10,811 u (ikkje SI) | |||||||||||||||||||
Atomradius (berekna) | 85 (87) pm | |||||||||||||||||||
Kovalent radius | 82 pm | |||||||||||||||||||
Ioneradius | 20 pm (ladning: +3) | |||||||||||||||||||
van der Waals radius | (?) pm | |||||||||||||||||||
Elektronkonfigurasjon | [He]2s22p1 | |||||||||||||||||||
Elektron per energinivå | 2, 3 | |||||||||||||||||||
Oksidasjonstrinn (oksid) | +3 (svak syre) | |||||||||||||||||||
Krystallstruktur | Rombisk | |||||||||||||||||||
Fysiske eigenskapar | ||||||||||||||||||||
Tilstandsform | Fast stoff | |||||||||||||||||||
Smeltepunkt | 2349 K (2076°C) | |||||||||||||||||||
Kokepunkt | 4200 K (3927°C) | |||||||||||||||||||
Molart volum | 4,39 cm3/mol | |||||||||||||||||||
Fordampingsvarme | 507,8 kJ/mol | |||||||||||||||||||
Smeltevarme | 50,2 kJ/mol | |||||||||||||||||||
Damptrykk | 0,348 Pa ved 2300 °C | |||||||||||||||||||
Ljodfart | 16200 m/s ved 20 °C | |||||||||||||||||||
Diverse eigenskapar | ||||||||||||||||||||
Elektronegativitet | 2,04 (Paulings skala) | |||||||||||||||||||
Spesifikk varmekapasitet | 1026 J/(kg·K) | |||||||||||||||||||
Elektrisk konduktivitet | 10−10 MS/m | |||||||||||||||||||
Termisk konduktivitet | 27,4 W/(m·K) | |||||||||||||||||||
Ioniseringspotensial | 800,6 kJ/mol 2427,1 kJ/mol 3659,7 kJ/mol 25026 kJ/mol 32827 kJ/mol | |||||||||||||||||||
Mest stabile isotopar | ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
SI-einingar og STP er brukt unntatt der det er avmerkt |
Fleire allotrope former av bor, både amorfe og krystallinske er kjende.
Ein del borsambindingar, særleg hydrid har elektronunderskot. Det vil seia at det er færre elektron i bindinga enn det som må til for å oppfylla oktettregelen. Dette er mogleg fordi eit hydrogenatom kan danna ei bru mellom to boratom.
Borsambindingar vert brukt i organisk syntese.
Bor vart oppdaga av Sir Humphrey Davy og Joseph-Louis Gay-Lussac i 1808, men borsambindingar har vore kjend lenge.
Boraks (Na2B4O7) er ein viktig sambinding av bor.
Bor kan vera nødvendig for plantar.
Bor og borat er ikkje giftige, så spesiell handsaming er unødvendig. Nokre andre borsambindingar er giftige.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.