From Wikipedia, the free encyclopedia
Vārnas (Corvus) ir zvirbuļveidīgo (Passeriformes) kārtas viena no vārnu dzimtas (Corvidae) ģintīm. Tās ir lielākie putni zvirbuļveidīgo kārtā. Vārnu ģintī ir 46 mūsdienās dzīvojošas sugas.[1] Pazīstamākās ir pelēkā vārna, krauklis un krauķis. Vārnas ir sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Dienvidameriku un Antarktīdu.
Vārnas Corvus (Linnaeus, 1758) | |
---|---|
![]() Indijas vārna (Corvus splendens) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Hordaiņi (Chordata) |
Klase | Putni (Aves) |
Kārta | Zvirbuļveidīgie (Passeriformes) |
Apakškārta | Dziedātājputni (Passeri) |
Dzimta | Vārnu dzimta (Corvidae) |
Ģints | Vārnas (Corvus) |
![]() |
Latvijā dzīvo 4 vārnu ģints sugas: krauklis (Corvus corax), pelēkā vārna (Corvus cornix), krauķis (Corvus frugilegus)[2] un melnā vārna (Corvus corone), kas pēdējos gados novērota Latvijas rietumos.[3]
Kārlis Linnejs vārnu ģinti jau aprakstīja 18. gadsimtā. Latīņu vārds corvus latviski nozīmē krauklis.[4] Kādreiz vārnu ģints bija plašāka kā šobrīd, jo žagatas kādreiz tika sistematizētas vārnu ģintī, tomēr mūsdienās tās ir izdalītas žagatu ģintī (Pica).
Lielākā daļa fosilo vārnu sugu ir atrastas Eiropā, lai gan pēdējo gadu pētījumi zinātniekiem liek domāt, ka zvirbuļveidīgo putnu sugas ir attīstījušās Austrālijā, un pēc tam izplatījušās citos kontinentos.[5] Liela daļa vārnu sugu, kuras izmira ledus laikmetā, ir izmirušas teritorijās, kurās ienāca cilvēki.
Vārnu ģints putni ir gudri, un par tādiem tos uzskata jau no seniem laikiem. Tie ieņem augstas pozīcijas dzīvnieku inteliģences testos. Dažas sugas IQ testos ieņem vienas no augstākajām pozīcijām. Testos parasti tiek pārbaudīta dzīvnieka vai putna spēja operēt ar instrumentiem, un vārnu ģints putni instrumentus lieto bieži.[6]
Zinātnieki Izraēlā ir novērojuši, ka pelēkā vārna ūdenī drupina maizes drupačas, lai pievilinātu zivis tuvāk ūdens virsmai un lai vieglāk būtu tās nomedīt.[7] Pēdējos gados intensīvi tiek pētīta Jaunkaledonijas vārna, kas mēdz izgatavot palīginstrumentus, lai veiksmīgāk iegūtu barību, kā arī izmanto jau esošus instrumentus vai apstākļus, piemēram, riekstu mešana no liela augstuma zem braucošu mašīnu riteņiem.[8]
Austrālijā vārnas ir vieni no retajiem putniem, kas iemācījušās medīt indīgos cukurniedru krupjus (Bufo marinus). Tās apveļ krupi uz muguras un ar aso, līko knābi pārplēš plāno vēdera ādu. Vēdera āda krupim nav indīga.[9]
Kā medību instrumentu vārnas lieto arī medniekus un plēsīgos zvērus, sekojot tiem līdzi medībās un gaidot uz medījuma pārpalikumiem.[10]