Providensa (angļu: Providence) ir Rodailendas štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja ASV.[2] Tā atrodas Providensas apgabalā un trešā lielākā pilsēta visā Jaunanglijā.
Providensa | |||
---|---|---|---|
Štata galvaspilsēta | |||
Providence | |||
![]() | |||
| |||
Moto: Radošā galvaspilsēta ("The Creative Capital), Renesanses pilsēta (the Renaissance City), Dievišķā pilsēta (the Divine City), PVD | |||
Koordinātas: 41°49′25″N 71°25′20″W | |||
Valsts |
![]() | ||
Štats | Rodailenda | ||
Apgabals | Providensas | ||
Apdzīvota no | 1636. gada | ||
Administrācija | |||
• Pašvaldības vadītājs | Brets Smailijs (Veidne:Polparty) | ||
Platība | |||
• Štata galvaspilsēta | 53,31 km2 | ||
• sauszeme | 47,67 km2 | ||
Iedzīvotāji (2020)[1] | |||
• Štata galvaspilsēta | 190 934 | ||
• blīvums | 3 581,6/km² | ||
• urbānā teritorija | 1 285 806 | ||
• aglomerācija | 1 676 579 | ||
Laika josla | EST (UTC-5) | ||
• Vasaras laiks (DST) | EDT (UTC-4) | ||
Mājaslapa |
www | ||
![]() |
2020. gadā Providensā dzīvoja 190 934 iedzīvotāji. Tai ir arī osta Atlantijas okeāna krastā. Vecs tekstilrūpniecības centrs. Naftas pārstrāde, ķīmiskā rūpniecība. Juvelierizstrādājumu ražošana. Mācību iestādes — Brauna Universitāte, Rodailendas dizaina skola (Rhode Island School of Design). Amerikas Matemātikas biedrība (American Mathematical Society).
Providensu 1636. gadā dibinājis teologs Rodžers Viljamss, kad savu reliģisko uzskatu dēļ tika patriekts no Masačūsetsas Līča kolonijas. Viljamss šeit iedibināja kopienu, pamatojoties uz reliģiskās brīvības principiem. No 1675 līdz 1676. gadam pilsētu gandrīz pilnīgi nopostīja t.s. karaļa Filipa karā. Vēlāk Providensa lēnām attīstījās kā tirdzniecības pilsētiņa ar 1446 iedz. 1708.g līdz apm. 4000 iedz. sākoties Neatkarības karam. Neatkarības karā Providensa necieta.
No 1790g. līdz 1830. gadam pilsētā strauji sāka attīstīties rūpniecība (metālapstrāde, audumu ražošana, juvelierizstrādājumu ražošana). Laiku starp 1868.g un 1899.g var saukt par Providensas zelta gadiem - rūpnieciskās revolūcijas rezultātā pilsētā sāka darbu pasaulē lielākās instrumentu (Brown and Sharpe), vīļu (Nicholson File), tvaika mašīnu (Corliss Steam Engine Company), skrūvju (American Screw) un sudraba izstrādājumu (Gorham) rūpnīcas - t.s. "Providensas pieci industriālie brīnumi". 1900.g Providensa bija lielākā vilnas audumu ražotāja ASV, trešā lielākā metālizstrādājumu ražotāja un vispāratzīta juvelierizstrādājumu galvaspilsēta valstī, tomēr pēc šī laika pilsētas rūpniecība pamazām sāka nīkuļot, nespēdama konkurēt ar dienvidu štatiem.
Providensa smagi cieta lielās depresijas laikā. 1938. gada 21. septembrī spēcīga viesuļvētra izposta jau tā depresīvo pilsētu, nogalinot 311 iedzīvotājus. Ekonomika uz laiku atdzīvojās Otrā pasaules kara laikā, kad Providensā ražoja preces frontes vajadzībām (kara kuterus, izpletņus, nažus), tomēr arī šobrīt Providensa nav spējusi atgūt savu pagājušā gadsimta sākuma slavu.