From Wikipedia, the free encyclopedia
Pasaules Banka (angļu: World Bank) ir starptautiska finanšu organizācija, kas nodrošina kredītus valstīm. Bankas darbības mērķis ir sniegt aizdevumus attīstības un pārejas ekonomikas valstīm, lai palīdzētu mazināt nabadzību un finansētu ekonomisko izaugsmi. Banka sniedz arī padomdevēju pakalpojumus reformu programmu izstrādei, lai palīdzētu ieviest visaptverošas programmas valsts ilglaicīgai attīstībai, makroekonomiskajai un finansiālajai stabilitātei un strukturālajiem pārkārtojumiem. Pasaules Banka ir dibināta 1944. gadā Bretonvudsas konferences laikā, kad ir dibināts arī Starptautiskais Valūtas fonds, un abas šīs institūcijas bieži vien tiek dēvētas arī par Bretonvudas institūcijām.[1]
![]() Pasaules Bankas logo | |
Izveidots | 1945. gadā |
---|---|
Galvenā mītne |
Vašingtona, ![]() |
Dalībnieki |
189 valstis (SRAB) 173 valstis (SAA) |
Galvenās personas | Adžajs Banga, prezidents |
Pasaules Bankas grupa sastāv no piecām savstarpēji cieši saistītām institūcijām[2]:
Starptautiskā Rekonstrukcijas un Attīstības banka jeb Pasaules Banka, kā to saīsināti dēvē sabiedrībā, tika dibināta 1944. gadā. Tās mērķis ir samazināt nabadzību valstīs ar vidējiem ienākumiem un kredītspējīgās nabadzīgās valstīs, nodrošinot ilgstošu izaugsmi ar aizdevumu un garantiju palīdzību, kā arī nodrošinot analītiskus un konsultējošus pasākumus. Pasaules Banka necenšas palielināt savus ienākumus, taču papildina savus fondus ar finanšu līdzekļiem katru gadu kopš 1948. gada. No Pasaules Bankas fondiem tiek finansēti dažādi attīstības projekti un tiek nodrošināts bankas finansiālais spēks, kas veicina zemu procentu aizdevumus kapitāla tirgū un labvēlīgus termiņus aizņēmējiem.
ASV uzņemoties iniciatīvu, Pasaules Bankas grupas dalībvalstis nolēma izveidot aģentūru jeb biroju, kas spētu nabadzīgajām attīstības valstīm sniegt aizdevumus ar maksimāli izdevīgiem kreditēšanas noteikumiem. Šī struktūrvienība tika nosaukta par Starptautisko attīstības asociāciju. Tās dibinātāji vēlējās, lai asociācijas darbs tiktu uzraudzīts no Pasaules Bankas grupas dalībvalstu puses. Šī iemesla dēļ ASV prezidents Dvaits Eizenhauers ierosināja un pārējās Bankas grupas dalībvalstis piekrita, ka Starptautiskajai attīstības asociācijai jābūt Pasaules Bankas daļai. Asociācijas darbības līgumi stājās spēkā 1960. gadā. Pirmie aizdevumi jeb kredīti tika apstiprināti un izsniegti Čīlei, Hondurasai, Indijai un Sudānai. Starptautiskā Rekonstrukcijas un Attīstības banka un Starptautiskā attīstības asociācija būtībā darbojas vienādās jomās, galvenās mītnes atrodas vienkopus, ziņojumus un atskaites raksta vienam un tam pašam prezidentam, un projektu novērtējumus veic izmantojot tos pašus stingros un precīzos standartus. Taču atšķirīgi ir abu iestāžu projektu finansēšanas avoti. Starptautiskās attīstības asociācijas aizdevumi ir daudz piekāpīgāki un ar maigākiem noteikumiem nekā Starptautiskās Rekonstrukcijas un Attīstības bankas aizdevumi, tāpēc Starptautiskās attīstības asociācijas projektu finansēšanas resursi regulāri tiek atjaunoti. Pirms valsts kļūst par Starptautiskās attīstības asociācijas dalībvalsti, tai jāpievienojas Starptautiskās Rekonstrukcijas un Attīstības bankas dalībvalstu grupai. 2010. gada sākumā Starptautiskās attīstības asociācijā bija 169 dalībvalstis.[3]
Starptautiskā finanšu korporācija tika izveidota 1956. gadā. Vairākus gadus Pasaules Bankas amatpersonas atbalstīja jaunas struktūras ar savādāku darbības virzienu izveidi, kas papildinātu jau esošās Bankas grupas struktūras. Pasaules Banka bija finansējusi Otrā pasaules kara laikā nopostīto valstu rekonstrukcijas un attīstības projektus izsniedzot aizņēmumus dalībvalstu valdībām un projekti tika realizēti ļoti efektīvi. Pirmajos Pasaules Bankas darbības gados pieredzējušākās Bankas amatpersonas izteica viedokli, ka nepieciešams izveidot jau esošajai Bankas grupai saistītu institūciju, kas stimulētu privāto sektoru vairāk investēt nabadzīgo valstu attīstībā. Lielākās starptautiskās korporācijas un komerciālās finanšu institūcijas tajā laikā izrādīja mazu interesi par savas darbības izplešanu Āfrikas, Āzijas, Latīņamerikas un Vidējo austrumu virzienā. Uzņēmējiem šajos reģionos ir ļoti maz pašmāju finansējuma avoti, kurus varētu izmantot kā bāzi attīstībai.[4]
Daudzpusējo investīciju garantiju aģentūra veicina ārvalstu investīciju piesaisti attīstības valstīs apdrošinot ārvalstu investorus pret zaudējumiem, kas var rasties nekomerciālu risku dēļ, piemēram, īpašumu atsavināšana, nekonvertējama valūta, naudas pārskaitījumu un cilvēku pārvietošanās ierobežojumi, karš un citi riski. Turklāt aģentūra nodrošina tehnisko palīdzību, kas ļauj valstīm izplatīt un saņemt informāciju par investīciju iespējām. Aģentūra pēc lūguma piedāvā būt par starpnieku strīdus gadījumā par investīciju jautājumiem. Tā tika dibināta 1988. gadā kā Pasaules Bankas grupas dalīborganizācija, kas nodarbojas ar tiešo ārvalstu investīciju piesaistīšanu, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus un samazinātu nabadzību. Pildot šo uzdevumu, aģentūra veicina attīstību, piedāvājot investoriem un aizdevējiem politisko risku apdrošināšanu (garantiju), kā arī strādājot nabadzīgajās valstīs palīdzot tām piesaistīt un noturēt privātās investīcijas[5]
Starptautiskais investīciju strīdu izšķiršanas centrs veicina ārvalstu investīciju piesaistīšanu nodrošinot mierizlīguma un arbitrāžas iespējas strīdu gadījumā, tādējādi sekmējot savstarpēju uzticību starp valstīm un ārvalstu investoriem. Daudzi starptautiskie līgumi saistībā ar investēšanu atsaucas uz Starptautiskā investīciju strīdu izšķiršanas centra arbitrāžas iespējām[6][7]
Pasaules Banka ir pasaules lielākais attīstības palīdzības sniedzējs, katru gadu izsniedzot jaunus kredītus, kas kopsummā sastāda aptuveni 20 miljardus ASV dolāru, taču Pasaules Banka, protams, nav vienīgais palīdzības sniedzējs, tādēļ tā arī veic būtisku lomu koordinācijā ar citām palīdzības organizācijām — privātām, valsts iestādēm, nevalstiskām un starptautiskām — lai pārliecinātos, ka iedalītie resursi valstu attīstības veicināšanai tiek izlietoti maksimāli efektīvi.
Pasaules Banka sniedz palīdzību visās ekonomikas, kultūras un sadzīves jomās:
Pasaules Bankas ikdienas darbs iedzīvotāju 60 mazattīstības valstīs ir licis nonākt pie atziņas, ka nabadzība ir kaut kas vairāk par situācijai neatbilstošiem ienākumiem vai pat neattīstītiem cilvēkiem. Nabadzība ir bezspēks. Tā ir vārīgums pret ļaunumu un pagrimumu. Tā ir kā šķērslis cilvēka rīcības brīvībai, izvēlei un iespējām. Pasaules Banka tic, ka nabadzībā dzīvojošie iedzīvotāji nedrīkst tikt uztverti kā traucēklis, bet gan kā darbs un spēks, un partneris cīņā pret nabadzību. Iespēja tuvoties un iesaistīties nabadzības samazināšanā novieto nabadzīgos iedzīvotājus attīstības centrā un rada apstākļus, kuros viņi var uzlabot savu dzīvi, izmantojot labākus pieejas kanālus informācijai, piedaloties lēmumu pieņemšanā, uzņemoties atbildību un iesaistoties vietējo ražošanas organizāciju attīstībā. Šobrīd Banka atbalsta daudzus sabiedrības izaugsmi stimulējošus projektus nodrošinot tiem finansējumu vairāk kā 2 miljardus ASV dolāru.
Latvija par Pasaules Bankas dalībvalsti kļuva 1992. gada augustā un Banka kļuva par vienu no galvenajām starptautiskajām finanšu institūcijām Latvijā. Pasaules Bankas atbalsta programmas mērķis Latvijai bija izveidot un ieviest integrētu programmu valsts vispārējai attīstībai, makroekonomiskajai un finanšu stabilitātei, strukturālajām reformām un nabadzības novēršanai. Ievērojot šos mērķus, bankas aizdevumu programma mērķēta uz privātā sektora attīstību, publiskā sektora vadības pilnveidošanu, cilvēkresursu attīstību, efektīvas labklājības sistēmas izveidi.
Pasaules Banka bija nozīmīgs finanšu resursu un atbalsta nodrošinātājs Latvijas sākotnējā reformu periodā — 1990. gadu sākumā. Kopā ar straujo Latvijas situācijas stabilizēšanās progresu, Pasaules Banka sākotnējā koncentrācija uz ātri izzūdošajiem rehabilitācijas kredītiem tika ātri aizvietota ar investīciju kredītu portfeli, kas aptvēra visus nozīmīgākos valsts sektorus.
1992. gada oktobrī Latvijai tika piešķirts pirmais Pasaules Bankas kredīts 45 miljonu ASV dolāru apmērā — tas nodrošināja palīdzību nekavējošai ekonomisko reformu ieviešanai un kliedēja kritiski nepieciešamo importa deficītu.
Pasaules Banka ir atbalstījusi projektus izglītības, veselības, pašvaldību infrastruktūras un pakalpojumu, lauksaimniecības finansēšanas un lauku attīstības, siltumpakalpojumu, sadzīves atkritumu vadības, nodokļu sistēmas stiprināšanas un strukturālo pārkārtojumu jomās. Pasaules Banka Latvijā atbalstījusi 28 projektus, kuru kopējā vērtība pārsniedz 500 miljonus ASV dolāru. Trīs no šiem projektiem norisinās (ir aktīvi) šobrīd, 21 projekts ir pabeigts, bet 4 projektu ieviešana tika plānota un daļēji uzsākta, taču projektu darbība netika turpināta, jo, atkārtoti izvērtējot Pasaules Bankas atbalsta nepieciešamību projektos, Latvijas valdība, ņemot vērā esošo situāciju, pieejamos darba spēka un finanšu resursus, pieņēma lēmumu pārtraukt projektus — 2003. gada projekts „Izglītība — 2.fāze”, 2000. gada projekts „Dzīvokļu celtniecība — 2.fāze.”, 2002. gada projekts „Veselība — 2.fāze” un 1998. gada projekts „Pašvaldību vadības un finanšu projekts”.[8]