administratīva vienība Krievijas Federācijas sastāvā From Wikipedia, the free encyclopedia
Sahas Republika (jakutu: Саха Өрөспүүбүлүкэтэ; krievu: Респу́блика Саха́ (Яку́тия), Респу́блика Саха́), saukta arī par Jakutiju (jakutu: Саха Сирэ; krievu: Якутия), ir viena no Krievijas Federācijas republikām. Tā robežojas ar Krasnojarskas novadu rietumos, Irkutskas apgabalu un Aizbaikāla novadu dienvidrietumos, Amūras apgabalu dienvidos, Habarovskas novadu, Magadanas apgabalu un Čukotku austrumos, kā arī ar Ziemeļu Ledus okeānu ziemeļos.
Sahas Republika (Jakutija) | |||
Республика Саха (Якутия) Саха Өрөспүүбүлүкэтэ |
|||
![]() |
|||
|
|||
![]() |
|||
Pārvaldes centrs | Jakutska | ||
---|---|---|---|
Oficiālā valoda | krievu jakutu | ||
Valsts | ![]() | ||
Federālais apgabals | Tālo Austrumu | ||
Platība | |||
- Kopējā | 3 083 523 km² | ||
Iedzīvotāji | |||
- Kopā | 981 971 | ||
- Blīvums | 0,3/km² | ||
- Tautas | jakuti (45,54%) krievi (41,15%) |
||
Pilsētas | 5 | ||
Rajoni | 33 | ||
Mājaslapa: http://www.sakha.gov.ru/ | |||
![]() |
Sahas pirmiedzīvotāji ir paleoaziātu valodā runājošie jukagiri, kā arī tungusu valodās runājošie evenki un eveni. Mongoļu impērijas laikā 14. gadsimtā Sahā no Baikāla apkārtnes ieceļoja jakuti, bet 17. gadsimtā to sāka kolonizēt Krievijas cariste. 1632. gadā kazaki nodibināja Jakutskas cietoksni un 1638. gadā Jakutu apriņķi (Якутский уезд), kas kopš 1708. gada ietilpa Sibīrijas guberņas sastāvā. Ķeizarienes Katrīnas II valdīšanas laikā 1775. gadā izveidoja Jakutu provinci un 1784. gadā Jakutu apgabalu (Якутская область), kas ietilpa Irkutskas vietniecības un Irkutskas guberņas (1784-1805), tad Austrumsibīrijas ģenerālgubernatūras (1822-1884) un Irkutskas ģenerālgubernatūras (1887-1917) sastāvā.
1922. gadā nodibināja Jakutijas APSR, 1991. gadā Sahas Republiku.
Sahas kopējā platība ir 3 103 200 km2. Tā ir pati lielākā administratīvi teritoriālā vienība pasaulē un arī lielākais Krievijas Federācijas subjekts, kas atrodas Sibīrijas ziemeļaustrumu daļā. Ziemeļos to apskalo Laptevu un Austrumsibīrijas jūra. Krasta līnijas kopgarums ir 4,5 tūkstoši km. Vairāk nekā 2/5 no Sahas teritorijas atrodas aiz Ziemeļu polārā loka. Republika ir nedaudz izstiepta rietumu-austrumu virzienā (2500 km garumā), bet ziemeļu-dienvidu virzienā tās garums ir 2000 km.
Saha ir viena no upēm un ezeriem bagātākajām teritorijām Krievijā. Pavisam tajā ir 700 000 upju un 800 000 ezeru. Visu upju kopgarums sastāda 2 miljonus km. Lielākās upes ir Ļena (4400 km gara), Viļuja (2650), Oļeņoka (2292), Aldana (2273), Kolima (2129), Indigirka (1726), Oļokma (1436), Anabara (939) un Jana (872 km).
Iedzīvotāju nacionālais sastāvs 1926 - 2010. gadas tautas skaitīšanas dati
Tautība | 1926[1] | 1939[2] | 1959[3] | 1970[4] | 1979[5] | 1989[6] | 2002[7] | 2010[8] | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Jakuti | 235 926 (82,64 %) | 233 273 (56,5 %) | 226 053 (46,4 %) | 285 749 (43,0 %) | 313 917 (36,9 %) | 365 236 (33,4 %) | 432 290 (45,5 %) | 466 492 (49,9 %) | 469 348 (55,3 %) |
Krievi | 30 156 (10,56 %) | 146 741 (35,5 %) | 215 328 (44,2 %) | 314 308 (47,3 %) | 429 588 (50,4 %) | 550 263 (50,3 %) | 390 671 (41,1 %) | 353 649 (37,8 %) | 276 986 (32,3%) |
Evenki | 13 145 (4,60 %) | 10 432 (2,5 %) | 9505 (2,0 %) | 9097 (1,4 %) | 11 584 (1,4 %) | 14 428 (1,3 %) | 18 232 (1,9 %) | 21 008 (2,2 %) | 24 334 (2,9%) |
Ukraiņi | 138 (0,05 %) | 4229 (1,0 %) | 12 182 (2,5 %) | 20 253 (3,0 %) | 46 326 (5,4 %) | 77 114 (7,0 %) | 34 633 (3,65 %) | 20 341 (2,2 %) | 7 169 (0,8%) |
Eveni | 738 (0,26 %) | 3133 (0,8 %) | 3537 (0,7 %) | 6471 (1,0 %) | 5763 (0,7 %) | 8668 (0,8 %) | 11 657 (1,2 %) | 15 071 (1,6 %) | 13 233 (1,6%) |
Tatāri | 1671 (0,59 %) | 4420 (1,1 %) | 5172 (1,1 %) | 7678 (1,2 %) | 10 976 (1,3 %) | 17 478 (1,6 %) | 10 768 (1,1 %) | 8122 (0,9 %) | 4 262 (0,5%) |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.