From Wikipedia, the free encyclopedia
Lēļu apakšdzimta (Caprimulginae) ir viena no trijām lēļu dzimtas (Caprimulgidae) apakšdzimtām. Tā apvieno 79 sugas, kas tiek iedalītas 15 ģintīs.[2][3] Tā ir lielākā no visām apakšdzimtām, apvienojot vairāk nekā pusi no lēļu dzimtas sugām. Sastopamas gandrīz visos kontinenos, izņemot Austrāliju un Antarktīdu.[3] Latvijā mājo viena lēļu apakšdzimtas suga – vakarlēpis (Caprimulgus europaeus).[4]
Lēļu apakšdzimta Caprimulginae (Vigors, 1825)[1] | |
---|---|
![]() Vakarlēpis (Caprimulgus europaeus) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Hordaiņi (Chordata) |
Apakštips | Mugurkaulnieki (Vertebrata) |
Klase | Putni (Aves) |
Virskārta | Lēļi un svīres (Cypselomorphae) |
Kārta | Lēļveidīgie (Caprimulgiformes) |
Dzimta | Lēļu dzimta (Caprimulgidae) |
Apakšdzimta | Lēļu apakšdzimta (Caprimulginae) |
Lēļu apakšdzimtas sugas ir tipiski lēļu dzimtas putni — vidēji lieli ar gariem, smailiem spārniem, īsām, vājām kājām, mazām pēdām un ļoti īsu knābi (tomēr garāku nekā bezūsu lēļu apakšdzimtas (Chordeilinae) lēļiem). Pie knābja pamatnes stingras, sarveidīgas ūsas. Apspalvojums mīksts, kriptisks, atgādina koka mizu vai lapas. Spalvu krāsa atkarībā no sugas pelēka, brūna vai sarkanbrūna.[5]
Ligzdo uz zemes, neveidojot ligzdu, dējumā divas raibas olas. Barojas ar lidojošiem kukaiņiem. Knābi pēj atvērt ļoti plaši, augšējai daļai gals viegli āķveidīgs. Dažas sugas zarā sēž šķērsām tam, bet citas zara garenvirzienā. Lēļu apakšdzimtas putni ir aktīvi krēslā (vakarā un agri no rīta) vai naktī.[5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.