From Wikipedia, the free encyclopedia
Igaunijas Olimpiskā komiteja (igauņu: Eesti Olümpiakomitee; abreviatūra: EOK) ir atbildīgs par Igaunijas pārstāvniecību Olimpiskajās spēlēs. Komitejas galvenā mītne atrodas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Igaunijas izmantotais SOK kods ir EST.
![]() Igaunijas Olimpiskās komitejas emblēma | |
Abreviatūra | EOK |
---|---|
Izveidots | 1923. gada 8. decembris (atzīta 1924. gadā; atjaunota 1991. gada 18. septembrī) |
Tips | Nacionālā Olimpiskā komiteja |
Galvenā mītne |
![]() |
Prezidents | Urmass Sorumā |
Ģenerālsekretārs | Sīms Sukless |
Tīmekļa vietne |
www |
Igaunijas Sporta federācija (igauņu: Eesti Spordi Liit) nolēma izveidot Igaunijas Olimpisko komiteju pirmajā Igaunijas sporta kongresā (igauņu: Eesti I Spordikongress) 1919. gada 30. novembrī, bet to oficiāli dibināja 1923. gada 8. decembrī. Par pirmo komitejas priekšsēdētāju 1924. gada 5. maijā tika ievēlēts Kārlis Frīdrihs Akels. Neatkarīga Igaunijas komanda piedalījās olimpiskajās spēlēs no 1920. līdz 1936. gadam. Pēc tam, kad 1940. gadā Igaunijā iebruka Padomju Savienība, Igaunijas sportisti Olimpiskajās spēlēs startēja Padomju Savienības komandas sastāvā. Igaunijas sportisti Padomju Savienības komandas sastāvā startēja līdz 1988. gada Seulas vasaras olimpiskajām spēlēm.
Nacionālā Olimpiskā komiteja tika atjaunota 1989. gada 14. janvārī, kad Igaunijas Olimpiskā sporta konferencē pieņēma šādu lēmumu: "atsākt 1923. gadā dibinātās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbību". Nepārtrauktības jēdziens kļuva par atjaunotās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbības pamatu, jo, kaut arī tā nevarēja de facto rīkoties 50 gadus, tā nekad savu darbību de iure nepārtrauca. Tajā pašā dienā tika ievēlēti pirmie atjaunotā Olimpiskās komitejas locekļi — Arnolds Grīns un Atko Viru. 1991. gada 20. augustā tika pasludināta Igaunijas Republikas neatkarība un ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas izpilddirekcijas lēmumu valdes sēdē Berlīnē 1991. gada 18. septembrī tā tika atkārtoti atzīta.[1]
1992. gada Albērvilas ziemas olimpiskās spēles kopš 1936. gada bija pirmā, kad Igaunija atkal olimpiskajās spēlēs startēja kā neatkarīga valsts. Līdz šim Igaunija ir startējusi 12 vasaras olimpiskajās spēlēs (1920 — 1936 un no 1992. gada) un 10 ziemas olimpiskajās spēlēs (1928, 1936 un no 1992. gada).
Igaunijas Olimpiskajā komitejā šobrīd ir 122 biedri, tai skaitā:
Pašreizējo Olimpiskās komitejas valdi veido:[2]
Prezidents | Termiņš |
---|---|
Karls Frīdrihs Akels | 1924 — 1931 |
Johans Laidoners | 1931 — 1940 |
Prezidents | Termiņš |
---|---|
Arnolds Grēns | 1989 — 1997 |
Tīts Nūdi | 1997 — 2001 |
Marts Sīmanns | 2001 — 2012 |
Neinars Seli | 2012 — 2016 |
Urmass Soruma | 2016 — pašlaik |
Igaunijas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus. Viņi ir atbildīgi par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Pašlaik Igaunijā darbojas 29 olimpiskās vasaras un 6 ziemas sporta federācijas, kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas.[3]
Nacionālā federācija | Sporta veids (-i) | Vasara/Ziema |
---|---|---|
Igaunijas Airēšanas asociācija | Airēšana | Vasara |
Igaunijas Badmintona asociācija | Badmintons | Vasara |
Igaunijas Basketbola asociācija | Basketbols | Vasara |
Igaunijas Biatlona federācija | Biatlons | Ziema |
Igaunijas Bobsleja un Skeletona asociācija | Bobslejs, Skeletons | Ziema |
Igaunijas Boksa asociācija | Bokss | Vasara |
Igaunijas Cīņas sporta federācija | Cīņas sports | Vasara |
Igaunijas Džudo asociācija | Džudo | Vasara |
Igaunijas Futbola asociācija | Futbols | Vasara |
Igaunijas Galda tenisa asociācija | Galda teniss | Vasara |
Igaunijas Golfa asociācija | Golfs | Vasara |
Igaunijas Handbola asociācija | Handbols | Vasara |
Igaunijas Hokeja asociācija | Hokejs | Ziema |
Igaunijas Jāšanas federācija | Jāšanas sports | Vasara |
Igaunijas Kanoe federācija | Kanoe airēšana | Vasara |
Igaunijas Karatē federācija | Karatē | Vasara |
Igaunijas Kērlinga asociācija | Kērlings | Ziema |
Igaunijas Klinšu kāpšanas asociācija | Klinšu kāpšana | Vasara |
Igaunijas Loka šaušanas federācija | Loka šaušana | Vasara |
Igaunijas Modernās pieccīņas asociācija | Modernā pieccīņa | Vasara |
Igaunijas Paukošanas asociācija | Paukošana | Vasara |
Igaunijas Peldēšanas federācija | Peldēšana | Vasara |
Igaunijas Regbija savienība | Regbijs | Vasara |
Igaunijas Riteņbraucēju savienība | Riteņbraukšana | Vasara |
Igaunijas Skeitborda asociācija | Skeitbordings | Vasara |
Igaunijas Slēpošanas asociācija | Slēpošana | Ziema |
Igaunijas Slidošanas savienība | Slidošana | Ziema |
Igaunijas Svarcelšanas federācija | Svarcelšana | Vasara |
Igaunijas Šaušanas sporta federācija | Šaušanas sports | Vasara |
Igaunijas Tekvondo federācija | Tekvondo | Vasara |
Igaunijas Tenisa asociācija | Teniss | Vasara |
Igaunijas Triatlona asociācija | Triatlons | Vasara |
Igaunijas Vieglatlētikas federācija | Vieglatlētika | Vasara |
Igaunijas Vingrošanas federācija | Vingrošana | Vasara |
Igaunijas Volejbola federācija | Volejbols | Vasara |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.