![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Fuligo_septica_-_Gelbe_Lohbl%25C3%25BCte_-_Hexenbutter_-_02.jpg/640px-Fuligo_septica_-_Gelbe_Lohbl%25C3%25BCte_-_Hexenbutter_-_02.jpg&w=640&q=50)
Gļotsēnes
From Wikipedia, the free encyclopedia
Gļotsēnes (Mycetozoa, arī Myxomycetes, Myxomycota u.c.) ir neformāls bioloģiskas grupas nosaukums, kas piešķirts vairāku veidu ģenētiski nesaistītiem eikariotu organismiem, kuri var brīvi dzīvot kā atsevišķas šūnas, bet var apvienoties, veidojot daudzšūnu reproduktīvas struktūras. Gļotsēnes agrāk tika klasificētas kā sēnes, jo tās veido sporas, bet tagad tās vairs netiek uzskatītas par šīs bioloģiskās valsts daļu.[1] Galvenā gļotsēņu atšķirība no sēnēm ir dzīves ciklā, jo gļotsēnes nav saistītas ar micēliju un aktīvi pārvietojas, meklējot labākus apstākļus.[2] Lai arī tās neveido vienotu monofilētisku kladu, tās kā kopums ir ievietotas parafilētiskajā protistu jeb protozoju biovalstī.[3]
Gļotsēnes | |
---|---|
![]() Parastais ragansviests (Fuligo septica) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Protisti (Protozoa) |
Apakšvalsts | Sarcomastigota |
Nodalījums | Amoebozoa |
Apakšnodalījums | Conosa (jeb Conosea) |
Virstips | Mycetozoa (infranodalījums) |
![]() |
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Slime_mold_inc._magnification.jpg/640px-Slime_mold_inc._magnification.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Slime_mold_stemonitis_fusca.jpg/640px-Slime_mold_stemonitis_fusca.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Haeckel_Mycetozoa.jpg/640px-Haeckel_Mycetozoa.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Slime.mold.jpg/320px-Slime.mold.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Brefeldia_maxima_plasmodium_on_wood.jpg/640px-Brefeldia_maxima_plasmodium_on_wood.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Schleimpilz_Urwald_Sababurg.jpg/640px-Schleimpilz_Urwald_Sababurg.jpg)
Pasaulē zināmas vairāk nekā 1000 gļotsēņu sugas.[4][5] Pēc dažādiem avotiem Latvijā 2005. gadā bija konstatētas 72 sugas[3] un 2006. gadā 108 sugas.[6] 2020. gadā, pateicoties aktīviem amatieriem — gļotsēņotājiem, šis skaits sasniedza jau 150 sugas,[7][8] bet 2023. gadā 230 sugas.[9] Pēc 47 gļotsēņotāju 2020.-2023. gadā savāktajiem datiem, trīs no šīm sugām sastaptas īpaši bieži (vairāk nekā 800 augtenēs) - Ceratiomyxa fruticulosa (O.F. Müll.) T. Macbr. (zarainā ragainīte), Hemitrichia decipiens (Pers.) García-Cunch (maldinošā pilienīte), Lycogala epidendrum (aggr.) (L.) Fr. (koksnes vilkpienaine).[9]
Gļotsēņu latviskais nosaukums radies no šo organismu dzīves cikla redzamākās daļas, kurā tie parādās kā pusšķidras "gļotas", un sporu stadijas, kurā tās līdzinās sēnēm. Tas galvenokārt tiek novērots ar Myxogastria sugām, kuras ir gandrīz vienīgās makroskopiskās gļotsēnes.[10] Makroskopiskas sugas satur arī Protosteliida (Protosteliomycetes) kārta, no kuras Latvijā atrasta ragainīšu (Ceratiomyxa) ģints.[11] Lielākā daļa gļotsēņu ir mazākas par dažiem centimetriem, bet dažas sugas var sasniegt izmērus līdz vairākiem kvadrātmetriem un masu līdz 20 kilogramiem.[12] Daudzas gļotsēnes ir viegli pamanāmas savas košās krāsas dēļ. Krāsa nereti radikāli mainās sēnes attīstības gaitā.[13]
Daudzas gļotsēnes, īpaši "šūnu" gļotsēnes, nepavada šajā lielizmēra stāvoklī lielāko daļu laika. Ja pārtika ir bagātīga, šīs gļotsēņu formas pastāv kā vienšūnas organismi. Kad pārtikas trūkst, daudzi no šiem vienšūnas organismiem sapulcējas un sāk kustēties kā viens ķermenis. Šajā stāvoklī viņi ir jutīgi pret gaisā esošām ķīmiskām vielām un var tā noteikt virzienu uz pārtikas avotiem.[14] Viņi var viegli mainīt formu un funkcijas, kā arī var veidot kātiņus, kas ražo augļķermeņus, atbrīvojot neskaitāmas sporas, pietiekami vieglas, lai tās aiznestu vējš, vai pielīpošas pie garām ejošiem dzīvniekiem.[15]