Eifrata ir upe Tuvajos Austrumos, Turcijas, Sīrijas un Irākas teritorijā.[1] Garākā un vēsturiski nozīmīgākā upe Rietumāzijā — viena no divām Divupes upēm (otra ir Tigra), kuru krastos Auglīgā pusmēness reģionā notika cilvēku pāreja uz nometnieku dzīvesveidu un attīstījās vairākas senās civilizācijas.
Eifrata | |
---|---|
Eifrata pie Šanliurfas | |
Eifratas un Tigras baseins | |
Satekupes | Murata un Karasu 38°52′29″N 38°47′38″E |
Ieteka | Šatelaraba 30°25′29″N 48°10′08″E |
Baseina valstis | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Caurteces valstis | ![]() ![]() ![]() |
Garums | 2736 km |
Iztekas augstums | 610 m |
Vidējā caurtece | 356 m³/s |
Baseina platība | 673 000 km² |
![]() |
Eifratas nosaukums nācis no sengrieķu valodas Euphrátēs — ‘labā ziņa’, kas aizgūts no senpersiešu valodas 𐎢𐎳𐎼𐎠𐎬𐎢 Ufrātu, kas savukārt aizgūts no elamītu valodas 𒌑𒅁𒊏𒌅𒅖 ú-ip-ra-tu-iš. Elamītu nosaukums darināts no ķīļraksta 𒌓𒄒𒉣, kas šumeru valodā skanēja Buranuna, bet akadiešu valodā — Purattu. No akadiešu nosaukuma formas atvasināti mūsdienu arābu valodas nosaukums Furāta (الفرات, al Furāt) un turku valodas Firata (Firat).
Senākais rakstu piemineklis, kurā minēta Eifrata, ir ķīļraksta plāksne no 3. gadu tūkstoša p.m.ē, kas atrasta Nipūrā. Tekstā, kas rakstīts šumeru valodā, upe apzīmēta ar rakstu, kas to attiecina pie dievībām.
Eifrata sākas Armēnija kalnienē Turcijas austrumdaļā, satekot 650 km garajai Muratai (Austrumeifratai) ar 450 km garo Karasu (Rietumeifratu). Upju sateces vietā 1974. gadā izbūvēta Kebanas ūdenskrātuve. Plūst dienvidu virzienā, šķērsojot Austrumtauru, pēc kā noplūst Mezopotāmijas līdzenumā.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.