From Wikipedia, the free encyclopedia
Dīsburga jeb Duisburga (vācu: Duisburg) ir sena Vācijas pilsēta, kas atrodas valsts rietumos, Rūras baseinā pie Rūras upes ietekas Reinā. Dīsburga atrodas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē. Tā ir piektā lielākā Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsēta. Pēc 2013. gada datiem Dīsburgas administratīvajās robežās dzīvoja 486 855 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Vācijas piecpadsmitā lielākā pilsēta un 63. lielākā Eiropas Savienības pilsēta.
Dīsburga | |||
---|---|---|---|
pilsēta | |||
Duisburg | |||
![]() Dīsburgas osta | |||
| |||
Koordinātas: 51°26′N 06°46′E | |||
Valsts |
![]() | ||
Federālā zeme | Ziemeļreina-Vestfālene | ||
Pirmoreiz minēta | 883 | ||
Platība | |||
• Kopējā | 232,82 km2 | ||
Augstums | 31 m | ||
Iedzīvotāji (2022)[1] | |||
• kopā | 502 211 | ||
• blīvums | 2 091,1/km² | ||
Laika josla | CET (UTC+1) | ||
• Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) | ||
Pasta kodi | 47001–47279 | ||
Mājaslapa |
www | ||
![]() |
Dīsburga ir nozīmīgs smagās rūpniecības un tirdzniecības centrs. Pilsētā atrodas Dīsburgas osta, kas ir lielākā iekšzemes osta pasaulē.[2] Dīsburgā atrodas universitāte, kas ar vairāk kā 39 000 studentu ir viena no lielākajām Vācijas universitātēm.
Tā kā pilsēta novietota stratēģiski svarīgā vietā, pirmās apmetnes pilsētas teritorijā radās jau 1. gadsimtā. 5. gadsimtā romieši šeit uzceļ fortu. Pilsēta strauji attīstās, bet ap 1000. gadu Reina maina savu gultni un pilsēta savā izaugsmē apstājas. Dīsburga iegūst brīvpilsētas statusu, bet 1666. gadā tiek iekļauta Brandenburgas-Prūsijas sastāvā.
Jaunu impulsu Dīsburgas attīstībā atnes rūpnieciskā revolūcija un akmeņogļu atradņu izstrādnes sākums. Dīsburga ir pilsēta, kurā primāri attīstījās viens no Vācijas smagās rūpniecības flagmaņiem - Augusta Tissena nodibinātais - Thyssen AG. Mūsdienās Dīsburga ir viens no Vācijas melnās metalurģijas centriem - šeit iegūst gandrīz pusi no valsts čuguna un tērauda produkcijas.