Bēgļi
pārvietotas personas, kas spiestas pamest izcelsmes vai mītnes vietu humanitārās krīzes rezultātā From Wikipedia, the free encyclopedia
pārvietotas personas, kas spiestas pamest izcelsmes vai mītnes vietu humanitārās krīzes rezultātā From Wikipedia, the free encyclopedia
Bēglis vispārīgā nozīmē ir jebkura persona, kas pamet savu mītnes zemi, bēgot no vajāšanas, kara u.c. ārkārtēju iemeslu dēļ. Savukārt juridiski bēglis ir persona, kurai ir piešķirts bēgļa statuss atbilstoši Ženēvas 1951. gada 28. jūlija Konvencijai par bēgļa statusu. Primāri tās ir personas, kurām ir pamatotas bailes no vajāšanas viņu rases, reliģijas, tautības, piederības pie konkrētas sociālās grupas vai politisko uzskatu paušanas dēļ.
Šajā rakstā nav ievērots enciklopēdisks valodas stils Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu, pārrakstot to. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. |
Šim rakstam ir nepieciešamas atsauces uz ārējiem avotiem. Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu, pievienojot vismaz vienu atsauci. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. Meklēt atsauces: "Bēgļi" – ziņas · grāmatas · scholar · brīvi attēli |
Cilvēki pamet savu dzimteni ekonomisko apstākļu spiesti, kā arī bēgot no kara vai pilsoņu kara. Bēgšanas iemesls var būt arī vides un dabas katastrofas. Šādas pārceļošanas nav nekas jauns. No vēstures zināma lielā tautu staigāšana ap mūsu ēras 350. gadu, ebreju un mauru padzīšana no Spānijas 1492. gadā, eiropiešu izceļošana uz ASV 19. gadsimtā. Bet tikai 20. gadsimtā bēgļu skaits pieauga līdz vairākiem miljoniem. Viņu skaita pieaugumu veicināja ne tikai kara bēgļi abos pasaules karos. Pēc Otrā pasaules kara beigām starp valstīm atkal izcēlās jauni vardarbīgi konflikti. Visvairāk tajos cieta Tuvo Austrumu un Āfrikas reģiona iedzīvotāji, kas kļuva par pilsoņu kara bēgļiem. Iebraucēji bieži vien ir ekonomiskie bēgļi, jo posta dēļ neatraduši darbu savā zemē, spiesti to meklēt citā valstī. Apzīmējums nabadzības bēgļi šiem cilvēkiem atbilstu labāk. Lielākais ir ekoloģisko bēgļu skaits — 10 miljoni cilvēku gadā. Migrāciju rada dabas izraisītās katastrofas, piemēram, tie var būt plūdi Dienvidāzijā, tuksnešu izplešanās Āfrikā vai nepiemērotu saimniekošanas metožu izraisītas katastrofas. ANO bēgļu komisariāts rūpējas arī par cilvēkiem, kas savā valstī bēg no konfliktiem un pilsoņu kara. Šiem migrantiem tiek sarūpēta pārtika, dzeramais ūdens, medikamenti un pajumte.
Pasaulē iekšzemes bēgļu skaits sasniedz 5,3 miljonus, no tiem 1,2 miljoni ir Afganistānā, 720 000 — Kolumbijā, 563 000 — Šrilankā un 573 000 — Azerbaidžānā. 2002. gadā 1 miljons cilvēku gaidīja, līdz tiks izskatīts viņu iesniegums par patvēruma meklētāja statusa piešķiršanu. Vairums patvēruma meklētāju ir dzīvojuši attīstības valstīs. Viņi uzskata, ka dzimtenē tiek politiski vajāti.
Patvēruma meklētājs ir cilvēks, kas savā dzimtenē tiek vajāts politisku, reliģisku vai etnisku iemeslu dēļ un meklē patvērumu citā zemē. Vairums pieteikumu par patvēruma piešķiršanu tiek noraidīti, piemēram, Vācijā apmēram 95%. Bet ne visi pieteikumu iesniedzēji tiek nosūtīti atpakaļ uz dzimteni. Vienā daļā no pieteikumiem izteikta vēlme iegūt tā saukto "neilgo patvērumu" atbilstoši Ženēvas konvencijai. ES ir vienojusies par to, ka patvēruma meklētājs, visvēlākais, gadu pēc pieteikuma iesniegšanas var saņemt pastāvīgu darbu.
Starptautiskie dokumenti un organizācijas:
Latvija:
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bēgļi |
![]() | Šis ar sabiedrību saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.