From Wikipedia, the free encyclopedia
Akvitānija (oksitāņu: Aquitània, basku: Akitania; senāk arī Guayenne, Guienny, oksitāņu: Guiana) ir vēsturiska Francijas zeme, kas mūsdienās apvienota ar agrākajiem Limuzēnas un Puatū-Šarantas reģioniem vienotā Jaunakvitānijas reģionā. Tā atrodas Francijas dienvidrietumos un stiepjas gar Biskajas līča piekrasti. Dienvidu daļā — Pireneju kalnos, tas robežojas ar Spāniju.
Akvitānija | |||
Aquitaine | |||
— agrākais reģions — | |||
|
|||
![]() |
|||
Pārvaldes centrs | Bordo | ||
---|---|---|---|
Valsts | ![]() | ||
Departamenti | 5
|
||
Platība | |||
- Kopējā | 41 308 km² | ||
Iedzīvotāji (2012) | |||
- Kopā | 3 285 970 | ||
- Blīvums | 79,5/km² | ||
Laika josla | CET (UTC+1) | ||
Mājaslapa: www | |||
![]() |
Akvitānija aizņem 41,308 km² jeb 7.6% no Francijas teritorijas. Dienvidos tā robežojas ar Spāniju, austrumos ar Dienvidu-Pireneju reģionu, ziemeļos ar Puatū-Šarantu un Limuzēnu, rietumos ar Biskajas līci. Akvitānijas dienvidu daļā atrodas Pireneju kalni.
Akvitānija stastāv no 5 departamentiem — Dordoņas, Žirondas, Landas, Lo un Garonnas un Atlantijas Pirenejiem.
Nozīmīgākās Akvitānijas pilsētas ir Bordo, Po, Baijonna, Mondemarsāna, Bjarica, Beržerā un Perigē.
Nozīmīgākie ģeogrāfiskie objekti Akvitānijā:
Senās Romas laikos Gallia Aquitania province ietvēra Gallijas reģionu starp Pirenejiem un Garonnas upi. To apdzīvoja baskiem radniecīgas tautas. Jūlijs Cēzars tai pievienoja zemes no Garonnas upes līdz pat Luāras upei. Šajā laikā province tika palielināta līdz Sevennu kalniem un aizņēma 1/3 teritorijas, kādu mūsdienās aizņem Francija.
4. gadsimtā Romas province Akvitānija tika sadalīta trīs provincēs:
5. gadsimtā, kad sabruka Romas impērija, Akvitānija kļuva par vestgotu valsts daļu, līdz tos 507. gadā padzina franki, ieņemot šīs teritorijas ar algotņu armiju, kuras lielākā daļa bija burgundieši. 629. gadā, pēc franku valdnieka Klotāra II nāves, Akvitānija nonāca viņa dēla, Karibēra II rokās. Viņš par savu galvaspilsētu izraudzījās Tulūzu un apprecēja Gīzeli, Aquitania Novempopulana nākamo mantinieci. 8. gadsimtā Akvitānija pretojās mauru iebrukumiem no Pireneju pussalas, līdz franku karavadonis Kārlis Martels tos padzina un pievienoja Akvitāniju Franku valstij.
Kārļa Lielā mantinieki pārdalīja savu mantojumu, kā rezultātā Akvitānija vairs nebija Neistrijas sastāvā un pamazām atbrīvojās no karaļa kontroles. Bernārs Plantapilosa un viņa dēls Viljams I (valdīja 886-918), kuri valdīja Overņā, sevi dēvēja par Akvitānijas hercogiem. Viljams V (valdīja 995-1030) atjaunoja Akvitānijas hercogisti, kuras centrs atradās Puatū, un šis varas centrs izdzīvoja. Akvitānija sastāvēja no Puatjē, Overņas un Tulūzas. 11. gadsimta sākumā, pēc Akvitānijas hercoga Viljama V precībām ar Gaskoņas hercoga meitu, Gaskoņa apvienojās personālūnijā ar Akvitāniju.
Viljama VIII valdīšanas laikā (valdīja 1058-1086) strauji attīstījās Akvitānijas kultūra, īpaši literatūra. Hercogs Viljams IX pats bija dzejnieks, tāpēc Puatjē kļuva par muzikālās dzejas un trubadūru centru. Kad 1137. gadā Viljams X mira, viņa meita Eleonora apprecēja savu aizbildni, franku karali Luiju VII un sekoja viņam krusta karā. Kad radniecības dēļ šī laulība tika anulēta, 1152. gadā viņa apprecējās ar Anglijas karali Henriju II. Eleonoras dēli, Ričards un Džons bija ne tikai Anglijas karaļi, bet arī Akvitānijas hercogi.
1337. gadā, kad Anglijas karalis un Akvitānijas hercogs Edvards III pieteica pretenzijas uz Francijas troni, iesākās konflikts, kas pazīstamas kā Simtgadu karš. 1453. gadā Akvitāniju iekaroja Francija. Pēc tam Akvitānijas vēsture kļuva par Francijas vēstures sastāvdaļu.
2013. gadā Akvitānijas reģionā bija 3,3 miljoni iedzīvotāju. Lielākā pilsēta reģionā ir Bordo, kuras administratīvajās robežās 2014. gadā bija 246 586 iedzīvotāji, bet aglomerācijā — 1,2 miljoni. Otra lielākā pilsēta ir Po (77 575 iedzīvotāju administratīvajās robežās un 240 794 aglomerācijā).
Franču valoda ir galvenā reģiona valoda, taču šeit ir arī vietējās valodas, tādas kā basku valoda, kurā runā Akvitānijas pašos dienvidos, kā arī oksitāņu valodas dažādi dialekti. Ieceļotāji sev līdzi ir atnesuši vēl dažādas citas valodas - piemēram, angļu, spāņu, arābu, u.c.
No Akvitānijas nāk diezgan veiksmīgas sporta komandas:
Arī regbijs šeit ir diezgan populārs. Vietējie klubi:
Šajā reģionā arīdzan ir populāras vēršu cīņas, kā arī sērfošanas sacensības.
Akvitānija ir slavena ar saviem vīniem, un ar tiem saistītiem dzērieniem:
Tradicionālie Akvitānijas ēdieni:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.