From Wikipedia, the free encyclopedia
Viljams I Iekarotājs, arī Viljams Bastards (franču: Guillaume le Conquérant, Guillaume le Bâtard; angļu: William I the Conqueror, William the Bastard, dzimis ap 1028. gadu, miris 1087. gada 9. septembrī) bija normaņu valdnieks, Normandijas hercogs (Viljams II, 1035—1087) un Anglijas karalis (Viljams I, 1066—1087).
Viljams I Iekarotājs Williame I / Willelm I | |
---|---|
![]() | |
Anglijas karalis | |
1066. gada 25. decembrī — 1087. gada 9. septembrī | |
Priekštecis | Edgars II Etlings |
Pēctecis | Viljams II Rudais |
Normandijas hercogs | |
1035. gada 3. jūlijā — 1087. gada 9. septembrī | |
Priekštecis | Roberts I Lielais |
Pēctecis | Roberts Kurtozs |
Dzimis |
ap 1028. gadu Falēze, Normandija (Kalvadosa, ![]() |
Miris |
1087. gada 9. septembrī (58—59 gadu vecumā) Ruāna, Normandija (Piejūras Sēna, ![]() |
Apglabāts |
Sentetjēnas abatija, Kāna, ![]() |
Dzīvesbiedre | Flandrijas Matilde |
Bērni |
|
Dinastija | Normandiešu dinastija |
Tēvs | Roberts Lielais |
Māte | Arleta no Felēzes (Herleva) |
Reliģija | kristietība |
Dzimis 1027. vai 1028. gadā Normandijā, Falēzē (Falaise). Tēvs — sestais Normandijas hercogs Roberts I Lielais, māte — hercoga konkubīne Arleta no Felēzes (Herleva), acīmredzot kāda normaņu bruņinieka meita vai atraitne. Vecāki nebija laulājušies, tādēļ viņu vienīgais bērns Viljams bija ārlaulībā dzimis un iesaukts par "bastardu".
Astoņu gadu vecumā, pēc tam, kad tēvs bija miris, atgriežoties no svētceļojuma uz Jeruzālemi, mantoja Normandijas hercogu troni, taču, tā kā Viljams bija ārlaulībā dzimis, to viņam nācās sargāt ar spēku. Tikai pēc 1047. gadā kaujas ar dumpīgajiem baroniem pie Valesdūnas (burt. kauja kāpu ielejā — franču: Bataille du Val-ès-Dunes), Viljams vairs varēja neuztraukties par troni. 15 gadu vecumā Viljamu iesvētīja bruņinieku kārtā Francijas karalis Anrī I.
1053. gadā apprecējās ar Flandrijas grāfa Boduēna V meitu Matildi, un šajā laulībā piedzima 4 dēli un 6 meitas.
Tā kā pēdējais Veseksu dinastijas Anglijas karalis Edvards Grēksūdzētājs 1066. gada 4. janvārī mira, neatstājot mantinieku, toties testamentā kā pēcnācēju bija norādījis savu brālēnu Normandijas hercogu Viljamu II, tas nekavējoties ar karaspēku ieradās Anglijā. Normaņi 14. oktobrī kaujā pie Heistingsas sakāva ievēlēto anglosakšu karali Haroldu II Godvinsonu, un 26. decembrī hercogs Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I, aizsākot Normandiešu dinastijas valdīšanu Anglijā.
Normandiešu dinastijas valdnieks ![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Priekštecis: Edgars II Etlings |
Anglijas karalis 1066—1087 |
Pēctecis: Viljams II |
![]() | Šis biogrāfiskais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
![]() | Šis ar vēsturi saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.