From Wikipedia, the free encyclopedia
Šajā rakstā ir apkopoti 2018. gada laikapstākļi Latvijā. Ar vidējo gaisa temperatūru +7,6 °C (1,2 °C virs normas), 2018. gads kopā ar 2000. un 2008. gadu kļuva par 3. siltāko novērojumu vēsturē, atpaliekot vien no 2015. un 1989. gada. Gaisa temperatūras amplitūda 2018. gadā Latvijā bija 61,6 °C — no –27,4 °C 23. februārī Daugavpilī līdz +34,2 °C 30. jūlijā Bauskā. Karstuma viļņu ietekmē pērn bija vienas no lielākajām karstumu raksturojošo indeksu vērtībām kopš 1961. gada. Piecpadsmit novērojumu stacijās tika sasniegts jauns vasaras dienu (dienas ar maksimālo gaisa temperatūru >+25 °C) skaita rekords, savukārt Ainažos, Jelgavā un Liepājā tika fiksēts jauns tropisko nakšu (dienas ar minimālo gaisa temperatūru >+20 °C) skaita rekords. Vēl 7 novērojumu stacijās tika atkārtots tropisko nakšu skaita rekords, tostarp Rīgā, kur bija 14 tropiskās naktis. 2018. gads Latvijā bija sausākais gads novērojumu vēsturē, bija tikai 2 mēneši, kad nokrišņi bija vairāk par normu, bet kopējais gada nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 472,7 mm (32% zem gada normas — 692,3 mm), kas ir mazākais gada nokrišņu daudzums Latvijā novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), pārspējot iepriekšējo rekordu 484,3 mm, kas sasniegts 1964. gadā. Savukārt dažādos Latvijas reģionos gada nokrišņu daudzums bija no 360,5 mm Gulbenē līdz 624,4 mm Siguldā. 2018. gads neizcēlās ar stipriem vējiem, un visstiprākie vēji pērn tika novēroti septembra beigās, kad 26. septembrī Ventspilī tika reģistrētas gada visstiprākās maksimālās vēja brāzmas — 27,2 m/s.[1]
Laikapstākļi Latvijā | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Latvijas klimats | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rīgas klimats |
2018. gada laikapstākļi Latvijā | ||
---|---|---|
Temperatūra | ||
Latvija | Rīga | |
Vidējā | +7,6 °C | +9,0 °C |
Minimālā | –27,4 °C | −18,4 °C |
Maksimālā | +34,2 °C | +33,0 °C |
Nokrišņi | ||
Gadā | Latvija: 472,7 mm | |
Mēnesī | Rīga: 50,8 mm (oktobris) | |
Dekādē | Rīga: 40,4 mm (septembris) | |
Diennaktī | Rīga: 19,2 mm (13. jūlijs) | |
Sniega sega | Latvija: 31 cm (Stende, 26. februāris) | |
Vējš | ||
Vēja brāzmas | Ventspils: 27 m/s (26. septembris) | |
Citi gada notikumi |
2017./2018. gada ziema, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –2,4 °C, kas ir 0,6 °C virs ziemas sezonas normas. Ziemas maksimālā gaisa temperatūra +8,2 °C 26. decembrī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra –27,4 °C — 23. februārī Daugavpilī. Decembris bija siltākais ziemas mēnesis ar vidējo gaisa temperatūru +1,2 °C, kļūstot par 11. siltāko decembra mēnesi novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada) un 6. siltāko līdz šim 21. gadsimtā, savukārt vēsākais ziemas mēnesis bija februāris, kas ar vidējo gaisa temperatūru –6,9 °C kļuva par 4. vēsāko februāri līdz šim 21. gadsimtā. Kopumā ziemas sezonā tika pārspēti 13 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un 4 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi, savukārt atkārtoti tika 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā 2017./2018. gada ziemā bija 138,7 mm, kas ir 3% zem ziemas normas (142,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī — 234,0 mm, bet vismazāk nokrišņu — Gulbenē (76,6 mm). Vismitrākais ziemas mēnesis ar nokrišņu daudzumu 65,8 mm bija decembris, savukārt vissausākais ziemas mēnesis bija februāris, kurā vidēji Latvijā nokrišņu daudzums bija 19,0 mm, kļūstot par 3. sausāko februāra mēnesi līdz šim 21. gadsimtā. Visstiprākās vēja brāzmas (22,2 m/s) tika novērotas 3. decembrī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (31 cm) novērota 26. februārī Stendē.[2]
2018. gada pavasaris, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,9 °C, kas ir 1,3 °C virs pavasara sezonas normas, tādējādi šis pavasaris bija 8. siltākais novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada) un 4. siltākais līdz šim 21. gadsimtā. Pavasara minimālā gaisa temperatūra –21,5 °C 3. martā tika novērota Daugavpilī, savukārt maksimālā gaisa temperatūra +30,1 °C novērota 30. maijā Rucavā. Pavasara sākums neliecināja, ka tas būs viens no siltākajiem, jo marta vidējā gaisa temperatūra visās novērojumu stacijās bija par pāris grādiem zemāka nekā norma, bet vidēji Latvijā marta vidējā gaisa temperatūra bija –2,4 °C, kas ir 2,2 °C zem mēneša normas. Tomēr šis pavasaris kļuva par vienu no siltākajiem, jo aprīlis ar vidējo gaisa temperatūru +7,8 °C (2,1 °C virs normas) kļuva par 3. siltāko novērojumu vēsturē, bet maijs ar +15,3 °C (3,9 °C virs normas) pat par siltāko novērojumu vēsturē. Pavasarī tika pārspēti 1 Latvijas dekādes un 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 1 novērojumu stacijas mēneša, 16 dekādes un 43 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un 3 novērojumu staciju diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkāroti tika 2 Latvijas diennakts un 4 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Meteoroloģiskais pavasaris šogad visātrāk iestājās Liepājā un Pāvilostā – 8. martā, kamēr pārējās novērojumu stacijās 31. martā un 1. aprīlī, bet Alūksnē tas sākās 2. aprīlī. Latvijā meteoroloģiskais pavasaris ilga vidēji 40 dienas, bet atsevišķās novērojumu stacijās tas bija 37 līdz 62 diena ilgs. Lielākajā daļā Latvijas meteoroloģiskais pavasaris beidzās no 7. maija līdz 13. maijam, vienīgi Daugavpilī, Mērsragā, Priekuļos un Zosēnos tas ilga līdz 24. maijam. Visās novērojumu stacijās pavasara kopējais nokrišņu daudzums bija zemāks par normu un ar vidējo nokrišņu daudzumu 80,7 mm, kas ir 34% zem sezonas normas, šī gada pavasaris kļuva par 2. sausāko pavasari līdz šim 21. gadsimtā un 12. sausāko kopš 1924. gada. Visvairāk nokrišņu 108,8 mm šopavasar bija Sīļos, bet vismazāk Rēzeknē — 50,9 mm. No mēnešiem vienīgi aprīlī nokrišņu daudzums pārsniedza mēneša normu – 43,0 mm (26% virs normas), bet martā un maijā tas nepārsniedza pat pusi no mēneša normas — martā tas bija 13,8 mm (65% zem normas) un maijā 23,8 mm, kas bija 51% zem normas. Visstiprākās vēja brāzmas pavasarī (21,5 m/s) tika novērotas 1. maijā Kolkā, savukārt visbiezākā sniega sega (27 cm) 8. un 9. martā Rēzeknē.[3]
2018. gada vasara, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +18,1 °C, kas ir 1,9 °C virs sezonas normas, kļūstot par 2. siltāko vasaru novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Siltāka bija tikai 2010. gada vasara ar vidējo gaisa temperatūru +18,4 °C. Vasaras minimālā gaisa temperatūra –1,6 °C 6. jūnijā tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +34,2 °C – 30. jūlijā Bauskā, kas ir arī jauns 30. jūlija maksimālās gaisa temperatūras rekords Bauskā. Kopumā šovasar tika pārspēti Ainažu (+33,7 °C) un Kolkas (+32,1 °C) novērojumu staciju maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 1 dekādes un 66 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 6 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Tika pārspēti arī 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. No vasaras mēnešiem ar vidējo gaisa temperatūru Latvijā +19,8 °C vissiltākais bija jūlijs, kļūstot par 3. siltāko novērojumu vēsturē aiz 2001. un 2010. gada jūlijiem, bet augusts ar +18,7 °C bija 5. siltākais novērojumu vēsturē, savukārt jūnija vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,8 °C (22. siltākais). Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā vasarā bija 162,4 mm, kas ir 28% zem vasaras normas (225,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 234,7 mm, bet vismazāk nokrišņu — Rīgā (96,2 mm). Visi vasaras mēneši bija sausāki par normu. Jūnijā nokrišņu daudzums bija 43,9 mm, kas ir 40% zem normas, jūlijā 51,9 mm (31% zem normas), bet augustā 69,0 mm (10% zem normas). Jūnijs bija 4. sausākais līdz šim 21. gadsimtā, bet jūlijs 2. sausākais. Meteoroloģiskā vasara kopumā Latvijā iestājās 9. maijā, bet atsevišķās novērojumu stacijās tās sākums bija no 7. maija līdz 25. maijam. Latvijā un lielākajā daļā novērojumu staciju tā beidzās 12. septembrī. Visagrāk vasara beidzās Alūksnē un Zosēnos – 25. augustā, bet Ainažos, Rīgā un Skrīveros tā ilga līdz 22. septembrim. Kopumā Latvijā meteoroloģiskā vasaras garums bija 127 dienas, kļūstot par 2. garāko meteoroloģisko vasaru kopš 1961. gada. Garāka bija tikai 2004. gada vasara ar 135 dienām. Atsevišķās novērojumu stacijās meteoroloģiskās vasaras garums bija no 94 dienām Zosēnos līdz 139 dienām Rīgā, kas ir otra garākā vasara novērojumu stacijās (garākā ar 144 dienām ir 1975. gada vasara Ainažos). Šī gada vasara bija nozīmīga ar karstumu un sausumu. Tika novēroti 2 izteikti karstuma viļņi – maija 2. pusē un jūlija beigās – augusta sākumā. Pēdējā no tiem 8 dienas pēc kārtas (no 26. jūlija līdz 3. augustam) katru dienu kādā no Latvijas reģioniem tika pārspēti diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Arī karstumu raksturojošo indeksu vērtības bija vienas no lielākajām, kas novērotas kopš 1961. gada. Piecpadsmit novērojumu stacijās šogad ir sasniegts jauns vasaras dienu (dienas ar maksimālo gaisa temperatūru >+25 °C) skaita rekords, savukārt Ainažos, Jelgavā un Liepājā tika fiksēts jauns tropisko nakšu (dienas ar minimālo gaisa temperatūru >+20 °C) skaita rekords. Vēl 7 novērojumu stacijās tika atkārtots tropisko nakšu skaita rekords, tostarp Rīgā, kur šogad ir bijušas 14 tropiskās naktis.[4]
2018. gada rudens, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,6 °C, kas ir 1,9 °C virs sezonas normas, kļūstot par 5. siltāko vasaru novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Rudens minimālā gaisa temperatūra –17,1 °C 29. novembrī tika novērota Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,0 °C – 21. septembrī Jelgavā, kas ir arī jauns septembra 3. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā. Šī ir pirmā reize, kad septembra otrajā pusē gaisa temperatūra sasniedza +30,0 °C. Kopumā rudenī tika pārspēti Latvijas septembra 3.dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords, 5 Latvijas diennakts, 41 novērojumu staciju dekādes un 119 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 2 novērojumu staciju dekādes un 6 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Tika pārspēts arī Kolkas 29. novembra minimālās gaisa temperatūras rekords. Visi trīs rudens mēneši bija siltāki par normu. Septembra vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,6 °C, kas ir 2,9 °C virs mēneša normas, kļūstot par 2. siltāko septembri novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), siltāks bija vienīgi 1934. gada septembris ar vidējo gaisa temperatūru +15,2 °C. Oktobris ar vidējo gaisa temperatūru +8,1 °C, kas ir 1,2 °C virs mēneša normas, bija 19. siltākais novērojumu vēsturē un 4. siltākais līdz šim 21. gadsimtā, bet novembra vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,0 °C (1,4oC virs mēneša normas), tam esot 29. siltākajam novembrim novērojumu vēsturē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā rudenī bija 124,3 mm, kas ir 38% zem rudens normas (201,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 172,9 mm, bet vismazāk nokrišņu — Bauskā (86,6 mm). Visi rudens mēneši bija sausāki par normu. Septembrī nokrišņu daudzums bija 48,8 mm, kas ir 26% zem normas, oktobrī 62,3 mm (15% zem normas), bet novembrī 19,2 mm (69% zem normas). Novembris bija 4. sausākais novērojumu vēsturē, savukārt septembris bija 27. sausākais, bet oktobris – 45. sausākais. Meteoroloģiskais rudens kopumā Latvijā un lielākajā daļā novērojumu staciju iestājās 13. septembrī, bet atsevišķās novērojumu stacijās tā sākums bija no 26. augusta Alūksnē un Zosēnos līdz 23. septembrim Ainažos, Rīgā un Skrīveros. Piecās novērojumu stacijās Gulbenē, Kolkā, Mērsragā, Skultē un Zīlānos tika pārspēts vēlākā meteoroloģiskā rudens sākuma rekords, bet vēl 4 novērojumu stacijās (Daugavpils, Priekuļi, Rēzekne un Rīga) šis rekords tika atkārtots. Latvijā meteoroloģiskais rudens 2018. gadā ilga līdz 23. novembrim, visagrāk – 20. novembrī, beidzoties Daugavpilī un Rēzeknē, bet visvēlākās meteoroloģiskā rudens beigas (28. novembris) bija Kolkā un Mērsragā. Kopumā Latvijā meteoroloģiskā rudens garums bija 71 diena. Atsevišķās novērojumu stacijās meteoroloģiskās vasaras garums bija no 62 dienām Ainažos un Bauskā līdz 75 dienām Mērsragā. Kolkā un Ventspilī 2018. gada meteoroloģiskais rudens ar attiecīgi 66 un 65 dienām bija 3. īsākais meteoroloģiskais rudens kopš 1961. gada.[5]
Mēneša vidējie rādītāji Latvijā | ||
---|---|---|
Temperatūra un nokrišņi [P 1] | ||
Janvāris | −1,6 °C | 52,3 mm |
Februāris | −6,9 °C | 19,0 mm |
Marts | −2,4 °C | 13,8 mm |
Aprīlis | +7,8 °C | 43,0 mm |
Maijs | +15,3 °C | 23,8 mm |
Jūnijs | +15,8 °C | 43,9 mm |
Jūlijs | +19,8 °C | 51,9 mm |
Augusts | +18,7 °C | 69,0 mm |
Septembris | +14,6 °C | 48,8 mm |
Oktobris | +8,1 °C | 62,3 mm |
Novembris | +3,0 °C | 19,2 mm |
Decembris | −1,1 °C | 32,0 mm |
Ar vidējo gaisa temperatūru –1,6 °C 2018. gada janvāris bija par 1,6 °C virs mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +7,2 °C 1. janvārī tika novērota Bauskā un Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra –14,8 °C — 22. janvārī Ainažos. Janvārī kopumā tika pārspēti 11 un atkārtoti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvārī bija 52,3 mm, kas ir 3% virs mēneša normas (50,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Lielpečos — 80,1 mm, bet vismazāk nokrišņu — Dobelē (28,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,3 m/s) tika novērotas 16. janvārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (23 cm) novērota 22. un 23. janvārī Liepājā. Janvāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,8 °C, kas ir 4,7 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +7,2 °C 1. janvārī tika novērota Bauskā un Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra –5,1 °C — 8. janvārī Rēzeknē. Janvāra 1. dekādē kopumā tika pārspēti 11 un atkārtoti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 1. dekādē bija 18,1 mm, kas ir 8% virs dekādes normas (16,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā — 29,8 mm, bet vismazāk nokrišņu — Gulbenē (9,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,3 m/s) tika novērotas 7. janvārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (4 cm) novērota 8. un 9. janvārī Siguldā. Janvāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –5,4 °C, kas ir 2,2 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +1,4 °C 18. janvārī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra –12,8 °C — 16. janvārī Alūksnē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 2. dekādē bija 4,1 mm, kas ir 71% zem dekādes normas (14,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Liepājā — 10,6 mm, bet vismazāk nokrišņu — Dobelē (0,2 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,3 m/s) tika novērotas 16. janvārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (11 cm) novērota no 18. līdz 20. janvārim Liepājā. Janvāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –1,1 °C, kas ir 2,2 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +6,6 °C 25. janvārī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra –14,8 °C — 22. janvārī Ainažos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 3. dekādē bija 30,1 mm, kas ir 52% virs dekādes normas (19,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Lielpečos — 46,7 mm, bet vismazāk nokrišņu — Dobelē (14,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,1 m/s) tika novērotas 25. janvārī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (23 cm) novērota 22. un 23. janvārī Liepājā.[6]
Ar vidējo gaisa temperatūru –6,9 °C 2018. gada februāris bija par 3,2 °C zem mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +4,3 °C 1. februārī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –27,4 °C — 23. februārī Daugavpilī. Februārī kopumā tika pārspēti 4 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februārī bija 19,0 mm, kas ir 48% zem mēneša normas (36,8 mm); šī gada februārim kļūstot par līdz šim 3. sausāko februāra mēnesi 21. gadsimtā. Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī — 36,3 mm, bet vismazāk nokrišņu — Bauskā (8,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,7 m/s) tika novērotas 27. februārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (31 cm) novērota 26. februārī Stendē. Februāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –4,1 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +4,3 °C 1. februārī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –18,3 °C — 8. februārī Madonā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 1. dekādē bija 9,9 mm, kas ir 29% zem dekādes normas (13,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī — 20,5 mm, bet vismazāk nokrišņu — Bauskā (2,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,4 m/s) tika novērotas 5. februārī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (28 cm) novērota 7. februārī Rēzeknē. Februāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –4,3 °C, kas ir 0,6 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +4,2 °C 13. un 14. februārī tika novērota Ventspilī, bet minimālā gaisa temperatūra –20,0 °C — 20. februārī Ainažos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 2. dekādē bija 6,0 mm, kas ir 55% zem dekādes normas (13,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos — 12 mm, bet vismazāk nokrišņu — Ainažos (2,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (12 m/s) tika novērotas 13. februārī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (27 cm) novērota 18. februārī Alūksnē. Februāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –13,6 °C, kas ir 10,6 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra –1,8 °C 23. februārī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –27,4 °C — 23. februārī Daugavpilī. Februāra 3. dekādē kopumā tika pārspēti 4 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 3. dekādē bija 3,1 mm, kas ir 68% zem dekādes normas (9,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos — 10,4 mm, bet vismazāk nokrišņu — Rēzeknē (0,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,7 m/s) tika novērotas 27. februārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (31 cm) novērota 26. februārī Stendē.[7]
Ar vidējo gaisa temperatūru –2,4 °C 2018. gada marts bija par 2,2 °C zem mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +10,9 °C 12. martā tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –21,5 °C — 3. martā Daugavpilī. Martā tika pārspēti 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā martā bija 13,8 mm, kas ir 65% zem mēneša normas (39,9 mm), tādējādi šī gada marts kļuva par līdz šim 3. sausāko martu 21. gadsimtā un 10. sausāko novērojumu vēsturē (kopš 1922. gada). Visvairāk nokrišņu bija Kolkā — 23 mm, bet vismazāk nokrišņu — Skultē (8,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (17,2 m/s) tika novērotas 20. martā Liepājā. Visbiezākā sniega sega (27 cm) novērota 8. un 9. martā Rēzeknē. Marta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –5,4 °C, kas ir 3,6 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +6,7 °C 9. martā tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra –21,5 °C — 3. martā Daugavpilī. Marta 1. dekādē tika pārspēti 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 1. dekādē bija 3,9 mm, kas ir 72% zem dekādes normas (13,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Kolkā — 7,7 mm, bet vismazāk nokrišņu — Priekuļos (1,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (15,0 m/s) tika novērotas 1. martā Kolkā. Visbiezākā sniega sega (27 cm) novērota 8. un 9. martā Rēzeknē. Marta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –1,3 °C, kas ir 1,1 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +10,9 °C 12. martā tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –16,5 °C – 17. martā Alūksnē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 2. dekādē bija 6,3 mm, kas ir 47% zem dekādes normas (11,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos — 13,4 mm, bet vismazāk nokrišņu — Daugavpilī (0,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (17,2 m/s) tika novērotas 20. martā Liepājā. Visbiezākā sniega sega (24 cm) novērota 11. martā Alūksnē. Marta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –0,7 °C, kas ir 2,4 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +9,0 °C 26. martā tika novērota Jelgavā, bet minimālā gaisa temperatūra –11,8 °C — 29. martā Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 3. dekādē bija 3,6 mm, kas ir 75% zem dekādes normas (14,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Alūksnē — 7,3 mm, bet vismazāk nokrišņu — Kalnciemā (bez nokrišņiem). Visstiprākās vēja brāzmas (15,4 m/s) tika novērotas 21. martā Liepājā. Visbiezākā sniega sega (10 cm) novērota 22. martā Vičakos.[8]
Ar vidējo gaisa temperatūru +7,8 °C 2018. gada aprīlis bija par 2,1 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –4,3 °C 13. aprīlī tika novērota Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +25,4 °C, kas ir arī jauns Latvijas 30. aprīļa maksimālās gaisa temperatūras rekords, 30. aprīlī tika novērota Daugavpilī. Kopumā aprīlī tika pārspēti 1 Latvijas dekādes un 1 Latvijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 16 dekādes un 18 diennakts novērojumu staciju maksimālās gaisa temperatūras rekordi, savukārt atkārtoti tika Latvijas 8. aprīļa un 3 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīlī bija 43,0 mm, kas ir 26% virs mēneša normas (34,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Jelgavā – 68,6 mm, bet vismazāk nokrišņu – Rēzeknē (27,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,9 m/s) tika novērotas 6. aprīlī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (13 cm) novērota 2. aprīlī Kolkā. Aprīļa 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +5,5 °C, kas ir 2,0 °C virs dekādes normas, šai dekādei kļūstot par pirmo, kuras vidējā gaisa temperatūra ir augstāka par normu, kopš janvāra 3. dekādes. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –3,9 °C 3. aprīlī tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +22,8 °C, kas ir arī jauns Latvijas aprīļa 1. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords, 9. aprīlī tika novērota Daugavpilī. Kopumā aprīļa 1. dekādē tika pārspēti Latvijas aprīļa 1. dekādes, 16 dekādes un 11 diennakts novērojumu staciju maksimālās gaisa temperatūras rekordi, savukārt atkārtoti tika Latvijas 8. aprīļa diennakts un 2 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 1. dekādē bija 24,2 mm, kas ir 91% virs dekādes normas (12,7 mm), tādējādi šī dekāde bija pirmā kopš janvāra 3. dekādes, kuras nokrišņu daudzums bija lielāks par normu. Visvairāk nokrišņu bija Jelgavā – 36,0 mm, bet vismazāk nokrišņu — Rēzeknē (10,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,9 m/s) tika novērotas 6. aprīlī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (13 cm) novērota 2. aprīlī Kolkā. Aprīļa 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +9,1 °C, kas ir 3,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –4,3 °C 13. aprīlī tika novērota Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +22,3 °C 14. aprīlī tika novērota Ventspilī. Kopumā aprīļa 2. dekādē tika pārspēti 6 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 2. dekādē bija 7,9 mm, kas ir 32% zem dekādes normas (11,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Kalnciemā – 17,4 mm, bet vismazāk nokrišņu — Piedrujā (0,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (17,9 m/s) tika novērotas 19. aprīlī Bauskā. Aprīļa 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,8 °C, kas ir 1,0 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –2,8 °C 23. aprīlī tika novērota Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +25,4 °C, kas ir arī jauns Latvijas 30. aprīļa maksimālās gaisa temperatūras rekords, 30. aprīlī tika novērota Daugavpilī. Kopumā aprīļa 3. dekādē tika pārspēti 1 Latvijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords, 1 novērojumu stacijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords un atkārtots 1 novērojumu stacijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 3. dekādē bija 10,9 mm, kas ir 14% virs dekādes normas (9,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Sīļos – 21,4 mm, bet vismazāk nokrišņu – Rūjienā (3,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,7 m/s) tika novērotas 30. aprīlī Liepājā.[9]
Ar vidējo gaisa temperatūru +15,3 °C 2018. gada maijs bija par 3,9 °C virs mēneša normas, tādējādi šī gada maijs ir kļuvis par siltāko novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada) un pirmo, kura vidējā gaisa temperatūra ir pārsniegusi +15 °C. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –0,4 °C 6. maijā tika novērota Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,1 °C – 30. maijā Rucavā, kas ir jauns Latvijas 30. maija maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā maijā tika pārspēti 2 Latvijas un 25 novērojumu staciju diennakts un 1 novērojumu stacijas mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 1 Latvijas un 1 novērojumu stacijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maijā bija 23,8 mm, kas ir 51% zem mēneša normas (48,8 mm), šī gada maijam kļūstot par 10. sausāko novērojumu vēsturē un 3. sausāko līdz šim 21. gadsimtā. Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 55,7 mm, bet vismazāk – Salacgrīvā (9,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,5 m/s) tika novērotas 1. maijā Kolkā. Maija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +12,6 °C, kas ir 2,8 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –0,4 °C 6. maijā tika novērota Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +27,9 °C – 10. maijā Ventspilī, kas ir arī jauns Ventspils 10. maija maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā maija 1. dekādē tika pārspēti 3 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 1. dekādē bija 12,5 mm, kas ir 7% zem dekādes normas (13,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Rucavā – 29,6 mm, bet vismazāk nokrišņu — Daugavpilī (0,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,5 m/s) tika novērotas 1. maijā Kolkā. Maija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,8 °C, kas ir 4,5 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +1,2 °C 20. maijā tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,3 °C – 15. maijā Ainažos, kas ir atkārtots Latvijas 15. maija maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā maija 2. dekādē tika pārspēti 1 Latvijas un 16 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti 1 Latvijas un 1 novērojumu stacijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 2. dekādē bija 9,1 mm, kas ir 43% zem dekādes normas (16,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 48,9 mm, bet 5 novērojumu stacijās (Kuldīga, Mērsrags, Salacgrīva, Stende un Vičaki) nokrišņu nebija. Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 18. maijā Liepājā. Maija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,2 °C, kas ir 4,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +2,5 °C 21. maijā tika novērota Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,1 °C – 30. maijā Rucavā, kas ir jauns Latvijas 30. maija maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā maija 3. dekādē tika pārspēti 1 Latvijas un 6 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un 1 novērojumu stacijas mēneša maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā maija 3. dekādē bija 2,3 mm, kas ir 88% zem dekādes normas (19,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Liepājā – 11,0 mm, bet 14 novērojumu stacijās (Dobele, Gulbene, Kolka, Lubāna, Mērsrags, Pāvilosta, Rīga, Salacgrīva, Saldus, Sigulda, Skulte, Stende, Ventspils un Vičaki) nokrišņu nebija. Visstiprākās vēja brāzmas (14,5 m/s) tika novērotas 23. maijā Priekuļos.[10]
Ar vidējo gaisa temperatūru +15,8 °C 2018. gada jūnijs bija par 1,0 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –1,6 °C tika novērota 6. jūnijā Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,1 °C — 18. jūnijā Daugavpilī, kas bija arī jauns 18. jūnija maksimālās gaisa temperatūras rekords Daugavpilī. Kopumā jūnijā tika pārspēti 6 diennakts maksimālās un 2 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnijā bija 43,9 mm, kas ir 40 % zem mēneša normas (73,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 90,4 mm, bet vismazāk (11,4 mm) Pāvilostā. Visstiprākās vēja brāzmas (23,4 m/s) tika novērotas 21. jūnijā Rīgā. Jūnija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,0 °C, kas ir 1,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –1,6 °C tika novērota 6. jūnijā Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,5 °C — 3. jūnijā Stendē, kas bija arī jauns 3. jūnija maksimālās gaisa temperatūras rekords Stendē. Kopumā jūnija 1. dekādē tika pārspēti 4 diennakts maksimālās un 2 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 1. dekādē bija 2,7 mm, kas ir 86 % zem dekādes normas (18,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Alūksnē – 10,7 mm, bet Rucavā un Ventspilī nokrišņi netika novēroti. Visstiprākās vēja brāzmas (18,0 m/s) tika novērotas 5. jūnijā Dobelē. Jūnija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,1 °C, kas ir 2,3 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +4,5 °C tika novērota 14. jūnijā Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,1 °C — 18. jūnijā Daugavpilī, kas bija arī jauns 18. jūnija maksimālās gaisa temperatūras rekords Daugavpilī. Kopumā jūnija 2. dekādē tika pārspēti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 2. dekādē bija 6,5 mm, kas ir 77 % zem dekādes normas (28,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 18,4 mm, bet vismazāk (0,1 mm) Pāvilostā. Visstiprākās vēja brāzmas (18,9 m/s) tika novērotas 19. jūnijā Kolkā. Jūnija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,3 °C, kas ir 0,3 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +5,5 °C tika novērota 26. jūnijā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,1 °C — 21. jūnijā Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 3. dekādē bija 34,8 mm, kas ir 33 % virs dekādes normas (26,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 75,1 mm, bet vismazāk (10,9 mm) Pāvilostā. Visstiprākās vēja brāzmas (23,4 m/s) tika novērotas 21. jūnijā Rīgā.[11]
Ar vidējo gaisa temperatūru +19,8 °C 2018. gada jūlijs bija par 2,4 °C virs mēneša normas, tādējādi šī gada jūlijs kopā ar 2011. gada jūliju ir 3. siltākie novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Mēneša minimālā gaisa temperatūra +7,3 °C 5. jūlijā tika novērota Pāvilostā, bet maksimālā gaisa temperatūra +34,2 °C 30. jūlijā tika novērota Bauskā, kas ir arī jauns 30. jūlija maksimālās gaisa temperatūras rekords Bauskā un līdz šim augstākā Latvijā novērotā gaisa temperatūra šogad. Jūlijā Latvijā tika pārspēti Ainažu novērojumu stacijas absolūtais maksimālās gaisa temperatūras rekords, 1 dekādes un 20 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlijā bija 51,9 mm, kas ir 31 % zem mēneša normas (75,7 mm), tādējādi šis jūlijs kļuva par 2. sausāko jūlija mēnesi līdz šim 21. gadsimtā (sausākais ir 2006. gada jūlijs ar vidēji 18,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Piedrujā – 112,6 mm, bet vismazāk bija Kolkā (14,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (18,4 m/s) tika novērotas 16. jūlijā Skrīveros. Jūlija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,3 °C, kas ir 1,4 oC zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +25,7 °C 7. jūlijā tika novērota Dobelē, bet minimālā gaisa temperatūra +7,3 °C – 5. jūlijā Pāvilostā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 1. dekādē bija 16,6 mm, kas ir 17 % zem dekādes normas (19,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Jelgavā – 27,5 mm, bet vismazāk nokrišņu — Rucavā (3,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,1 m/s) tika novērotas 1. jūlijā Ainažos. Jūlija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +21,2 °C, kas ir 3,8 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +32,0 °C 17. jūlijā tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra +9,9 °C – 12. jūlijā Zosēnos. Jūlija 2. dekādē Latvijā tika pārspēti 10 un atkārtoti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 2. dekādē bija 22,5 mm, kas ir 18 % zem dekādes normas (27,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Piedrujā – 76,7 mm, bet Kolkā nokrišņu jūlija 2. dekādē nebija. Visstiprākās vēja brāzmas (18,4 m/s) tika novērotas 16. jūlijā Skrīveros. Jūlija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +22,6 °C, kas ir 4,9 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +10,7 °C 23. jūlijā tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +34,2 °C 30. jūlijā tika novērota Bauskā, kas ir arī jauns 30. jūlija maksimālās gaisa temperatūras rekords Bauskā un līdz šim augstākā Latvijā novērotā gaisa temperatūra šogad. Jūlija 3. dekādē Latvijā tika pārspēti Ainažu novērojumu stacijas absolūtais maksimālās gaisa temperatūras rekords, 1 dekādes un 10 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 3. dekādē bija 12,9 mm, kas ir 54 % zem dekādes normas (28,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Saldū – 55 mm, bet vismazāk bija Kolkā (0,3 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (17,9 m/s) tika novērotas 30. jūlijā Stendē.[12]
Ar vidējo gaisa temperatūru +18,7 °C 2018. gada augusts bija par 2,2 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +5,4 °C 24. augustā tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +33,5 °C 9. augustā tika novērota Bauskā, kas ir arī jauns 9. augusta maksimālās gaisa temperatūras rekords. Augustā Latvijā tika pārspēts Kolkas novērojumu stacijas absolūtais maksimālās gaisa temperatūras rekords, bet atkārtoti tika 4 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augustā bija 69,0 mm, kas ir 10 % zem mēneša normas (76,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ainažos – 134,7 mm, bet vismazāk bija Skrīveros (29,9 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (22,2 m/s) tika novērotas 12. augustā Zīlānos. Augusta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +22,1 °C, kas ir 4,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +8,4 °C 10. augustā tika novērota Rūjienā un Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +33,5 °C – 9. augustā Bauskā, kas ir arī jauns 9. augusta maksimālās gaisa temperatūras rekords Bauskā. Kopumā augusta 1. dekādē tika pārspēts Kolkas novērojumu stacijas absolūtais maksimālās gaisa temperatūras rekords un 37 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 4 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 1. dekādē bija 19,4 mm, kas ir 8% zem dekādes normas (21,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 58,9 mm, bet vismazāk nokrišņu — Jelgavā (1,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,9 m/s) tika novērotas 5. augustā Kolkā. Augusta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +18,0 °C, kas ir 1,4 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +5,5 °C 14. augustā tika novērota Mērsragā, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,6 °C – 18. augustā Bauskā, kas ir arī jauni šo diennakšu minimālās un maksimālās gaisa temperatūras rekordi šajās novērojumu stacijās. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 2. dekādē bija 30,4 mm, kas ir 26% virs dekādes normas (24,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ainažos – 91,4 mm, bet vismazāk nokrišņu — Piedrujā (6,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,5 m/s) tika novērotas 12. augustā Pāvilostā. Augusta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +16,2 °C, kas ir 1,1 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +5,4 °C 22. augustā tika novērota Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +31,0 °C – 24. augustā Jelgavā, kas ir arī jauns 24. augusta maksimālās gaisa temperatūras rekords Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 3. dekādē bija 19,4 mm, kas ir 39% zem dekādes normas (31,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Liepājā – 65,0 mm, bet vismazāk nokrišņu - Rīgā (5,0 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (14,7 m/s) tika novērotas 21. augustā Zīlānos.[13]
Ar vidējo gaisa temperatūru +14,6 °C 2018. gada septembris bija par 2,9 °C virs mēneša normas, kļūstot par 2. siltāko septembri novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), siltāks bija vienīgi 1934. gada septembris ar vidējo gaisa temperatūru +15,2 °C. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +0,8 °C 29. septembrī tika novērota Rūjienā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,0 °C – 21. septembrī Jelgavā, kas ir arī jauns septembra 3. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā. Šī ir pirmā reize, kad septembra otrajā pusē gaisa temperatūra sasniedza +30,0 °C. Kopumā septembrī tika pārspēti Latvijas septembra 3. dekādes un 19. septembra diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 27 novērojumu staciju dekāžu un 38 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembrī bija 48,8 mm, kas ir 26% zem mēneša normas (66,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 109,0 mm, bet vismazāk nokrišņu — Zīlānos (23,0 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (27,2 m/s) tika novērotas 26. septembrī Ventspilī. 25. septembrī Jelgavas novērojumu stacijā tika reģistrēts sniegs, bet Ventspilī — sniega graudi, kas ir jauni šo novērojumu staciju agrākā sniega rekordi. Jelgavā šo rekordu vēl īpašāku padara fakts, ka vien 4 dienas pirms tam, 21. septembrī, šai novērojumu stacijā tika fiksēti +30,0 °C. Septembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,4 °C, kas ir 4,1oC virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +6,4 °C 10. septembrī tika novērota Pāvilostā, bet maksimālā gaisa temperatūra +28,3 °C – 7. septembrī Bauskā, kas ir arī jauns 7. septembra maksimālās gaisa temperatūras rekords Bauskā. Kopumā septembra 1. dekādē tika pārspēti 17 un atkārtots 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 1. dekādē bija 4,5 mm, kas ir 82% zem dekādes normas (24,4 mm). Visvairāk nokrišņu bija Piedrujā – 17,8 mm, bet Kalnciemā un Skultē nokrišņu daudzums bija mazāks nekā 0,1 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (11,6 m/s) tika novērotas 1. septembrī Ventspilī. Septembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,2 °C, kas ir 3,5 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +3,2 °C 14. septembrī tika novērota Skrīveros, bet maksimālā gaisa temperatūra +29,1 °C – 19. septembrī Bauskā, kas ir arī jauns 19. septembra maksimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā un septembra 2. dekādes rekords Bauskā. Kopumā septembra 2. dekādē tika pārspēti Latvijas 19. septembra maksimālās gaisa temperatūras rekords, 8 novērojumu staciju dekāžu un 19 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtots 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 2. dekādē bija 9,7 mm, kas ir 51% zem dekādes normas (19,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 39,2 mm, bet vismazāk nokrišņu — Rīgā (0,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,4 m/s) tika novērotas 12. septembrī Ventspilī. Septembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +11,0 °C, kas ir 0,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra +0,8 °C 29. septembrī tika novērota Rūjienā, bet maksimālā gaisa temperatūra +30,0 °C – 21. septembrī Jelgavā, kas ir arī jauns septembra 3. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords Latvijā. Šī ir pirmā reize, kad septembra otrajā pusē gaisa temperatūra sasniedza +30,0 °C. Kopumā septembra 3. dekādē tika pārspēti Latvijas septembra 3. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords, 19 novērojumu staciju dekāžu un 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtots 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā septembra 3. dekādē bija 34,5 mm, kas ir 58% virs dekādes normas (21,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 66,2 mm, bet vismazāk nokrišņu - Rēzeknē (15,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (27,2 m/s) tika novērotas 26. septembrī Ventspilī.[14]
Ar vidējo gaisa temperatūru +8,1 °C 2018. gada oktobris bija par 1,2 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –3,4 °C 20. oktobrī tika novērota Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +21,3 °C 12. oktobrī tika novērota Ventspilī, kas ir arī jauns Latvijas 12. oktobra maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā oktobrī tika pārspēti 5 Latvijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 14 dekādes un 78 diennakts maksimālie gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti – 2 dekādes un 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobrī bija 62,3 mm, kas ir 15% zem mēneša normas (73,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 103,3 mm, bet vismazāk nokrišņu – Bauskā (39,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (26,1 m/s) tika novērotas 3. oktobrī Daugavgrīvā. Oktobra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +9,4 °C, kas ir 0,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –1,6 °C 8. oktobrī tika novērota Ainažos un Rūjienā, bet maksimālā gaisa temperatūra +18,8 °C 6. oktobrī tika novērota Mērsragā, kas ir arī jauns 6. oktobra maksimālās gaisa temperatūras rekords Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 1. dekādē bija 22,0 mm, kas ir 8% zem dekādes normas (24,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 37,2 mm, bet vismazāk nokrišņu – Piedrujā un Priekuļos (15,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (26,1 m/s) tika novērotas 3. oktobrī Daugavgrīvā. Oktobra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +10,6 °C, kas ir 3,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –3,4 °C 20. oktobrī tika novērota Daugavpilī, bet maksimālā gaisa temperatūra +21,3 °C 12. oktobrī tika novērota Ventspilī, kas ir arī jauns Latvijas 12. oktobra maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā oktobra 2. dekādē tika pārspēti 4 Latvijas diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, 14 dekādes un 70 diennakts maksimālie gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti – 2 dekādes un 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 2. dekādē bija 0,2 mm, kas ir 99% zem dekādes normas (22,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Bauskā – 1,1 mm, bet 14 novērojumu stacijās nokrišņu nebija, vai tie bija mazāki par 0,1 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (12,0 m/s) tika novērotas 12. oktobrī Pāvilostā. Oktobra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +4,6 °C, kas ir 0,4 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra 3,0 °C 25. oktobrī tika novērota Rūjienā, bet maksimālā gaisa temperatūra +16,1 °C 31. oktobrī tika novērota Rīgā, kas ir arī jauns Latvijas 31. oktobra maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā oktobra 3. dekādē tika pārspēti Latvijas 31. oktobra un 7 novērojumu staciju diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtots tika 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 3. dekādē bija 40,5 mm, kas ir 55% virs dekādes normas (26,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 72,1 mm, bet vismazāk nokrišņu – Bauskā (18,1 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (23,7 m/s) tika novērotas 24. oktobrī Pāvilostā un Ventspilī.[15]
Ar vidējo gaisa temperatūru +3,0 °C 2018. gada novembris bija par 1,4 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –17,1 °C 29. novembrī tika novērota Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +15,1 °C – 2. novembrī Kolkā, kas ir arī jauns 2. novembra maksimālās gaisa temperatūras rekords Kolkā. Kopumā novembrī tika pārspēti 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras un 1 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembrī bija 19,2 mm, kas ir 69% zem mēneša normas (61,9 mm), kļūstot par 4. sausāko novembra mēnesi novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 36,0 mm, bet vismazāk nokrišņu – Kolkā (8,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,2 m/s) tika novērotas 30. novembrī Ainažos. Visbiezākā sniega sega (8 cm) 30. novembrī tika novērota Zosēnos. Novembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,8 °C, kas ir 3,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –1,4 °C 5. novembrī tika novērota Skultē, bet maksimālā gaisa temperatūra +15,1 °C – 2. novembrī Kolkā, kas ir arī jauns 2. novembra maksimālās gaisa temperatūras rekords Kolkā. Kopumā novembra 1. dekādē tika pārspēti 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 1. dekādē bija 1,0 mm, kas ir 95% zem dekādes normas (21,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Bauskā – 3,7 mm, bet Rīgā un Skultē nokrišņu nebija, vai to daudzums nesasniedza pat 0,1 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (13,6 m/s) tika novērotas 2. novembrī Kolkā. Novembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +4,3 °C, kas ir 2,7 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra –5,4 °C 20. novembrī tika novērota Rēzeknē, bet maksimālā gaisa temperatūra +10,7 °C – 13. novembrī Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 2. dekādē bija 14,6 mm, kas ir 29% zem dekādes normas (20,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 27 mm, bet vismazāk nokrišņu – Pāvilostā (4,3 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,8 m/s) tika novērotas 18. novembrī Daugavgrīvā. Novembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –1,9 °C, kas ir 2,2 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +5,4 °C 21. novembrī tika novērota Skultē, bet minimālā gaisa temperatūra –17,1 °C – 29. novembrī Madonā. Savukārt Kolkā tajā pašā dienā — 29. novembrī tika sasniegts jauns diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords (–9,0 °C). Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 3. dekādē bija 3,2 mm, kas ir 84% zem dekādes normas (20,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Skultē – 10,5 mm, bet vismazāk nokrišņu – Piedrujā (0,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,2 m/s) tika novērotas 30. novembrī Ainažos. Visbiezākā sniega sega (8 cm) 30. novembrī tika novērota Zosēnos.[16]
Ar vidējo gaisa temperatūru –1,1 °C 2018. gada decembris bija par 0,9 °C virs mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +8,1 °C 4. decembrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –16,7 °C – 1. decembrī Madonā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembrī bija 32,0 mm, kas ir 42% zem mēneša normas (55,4 mm). Tādējādi kļūstot par 2. sausāko decembri līdz šim 21. gadsimtā, atpaliekot vien no 2002. gada decembra (30,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Kalnciemā – 47,2 mm, bet vismazāk nokrišņu – Skultē (14,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 26. decembrī Daugavgrīvā. Visbiezākā sniega sega (18 cm) novērota 26. decembrī Rēzeknē. Decembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –0,4 °C, kas ir 0,5 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +8,1 °C 4. decembrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –16,7 °C – 1. decembrī Madonā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 1. dekādē bija 17,1 mm, kas ir 1% virs dekādes normas (17,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 28,7 mm, bet vismazāk nokrišņu – Priekuļos (8,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (15,9 m/s) tika novērotas 8. decembrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (14 cm) novērota 2. decembrī Zosēnos. Decembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –2,0 °C, kas ir 0,1 °C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +3,3 °C 11. decembrī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra –9,3 °C — 20. decembrī Alūksnē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 2. dekādē bija 6,0 mm, kas ir 66% zem dekādes normas (17,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos — 11,0 mm, bet vismazāk nokrišņu – Skultē (1,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,1 m/s) tika novērotas 20. decembrī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (15 cm) novērota 18. decembrī Zosēnos. Decembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija –1,0 °C, kas ir 2,0 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +5,5 °C 26. decembrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra –9,9 °C – 21. decembrī Alūksnē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 3. dekādē bija 8,4 mm, kas ir 59% zem dekādes normas (20,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Kalnciemā – 15,2 mm, bet vismazāk nokrišņu – Skultē (3,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 26. decembrī Daugavgrīvā. Visbiezākā sniega sega (18 cm) novērota 26. decembrī Rēzeknē.[17]
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Rīgas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas.[28]
|
|
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas "Rīga—Universitāte".
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
|
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.