Tarybų Sąjungos komunistų partija
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Tarybų Sąjungos komunistų partija arba sutrumpintai TSKP (rus. Коммунистическая партия Советского Союза, rus. КПСС) – komunistinė Rusijos ir TSRS partija, gavusi valdžią per Spalio revoliuciją. 1912 m. Prahos partinėje konferencijoje nuo Rusijos socialdemokratų darbininkų partijos atsiskyrė Lenino vadovaujama bolševikų frakcija ir įkūrė Rusijos socialdemokratų darbininkų (bolševikų) partiją. 1918 m. Rusijos socialdemokratų darbininkų partija pakeitė pavadinimą į „Rusijos komunistų (bolševikų) partija“ (rus. Российская коммунистическая партия (большевиков)). 1925 m. pervadinta į Visos Sąjungos komunistų (bolševikų) partiją (rus. Всесоюзная коммунистическая партия (большевиков)). 1952 m. pavadinimas pakeistas į „Tarybų Sąjungos komunistų partija“. 1991 m. lapkričio 6 d. RTFSR prezidentas B. Jelcinas uždraudė partijos veiklą RTFSR teritorijoje.
Tarybų Sąjungos komunistų partija Коммунистическая партия Советского Союза | |
![]() | |
Įkūrėjas | Vladimiras Leninas |
---|---|
Šūkis | „Visų šalių proletarai, vienykitės!“ |
Įkurta | 1918 m. kovo 8 d. |
Panaikinta | 1991 m. lapkričio 6 d. |
Būstinė | Maskva, Tarybų Sąjunga |
Narių skaičius | 19 487 822 (1989) |
Politinė ideologija | Komunizmas Marksizmas-leninizmas |
Tarptautinė narystė | Antrasis Internacionalas (1912–1914) Kominternas (1919–1943) Kominformas (1947–1956) |
Partijos spalvos | Raudona |
Himnas | „Internacionalas“ |
TSKP ideologija buvo marksizmas-leninizmas.[1]
Pagal partijos įstatus, aukščiausias TSKP valdymo organas buvo TSKP suvažiavimas.[2] TSKP suvažiavimas išrinkdavo Centro komitetą (TSKP CK), kuris pagal įstatus buvo aukščiausias partijos valdymo organas tarp suvažiavimų.[2] Nuo 1919 m. TSKP CK išrinkdavo Politbiurą (1952–1966 m. vadintą Prezidiumu) ir Sekretoriatą, vadovaujamą Generalinio sekretoriaus (1919–1922 m. vadintą atsakinguoju sekretoriumi, 1953–1966 m. – Pirmuoju sekretoriumi), o iki 1952 m. – ir Orgbiurą.
TSKP vidurinės grandies valdymo organai atitiko TSRS administracinį suskirstymą[3]. Kiekviename administraciniame vienete aukščiausias partinės valdžios organas buvo:
Iki senųjų administracinio suskirstymo vienetų panaikinimo (1923–1929 m.) dar buvo šie partinės valdžios organai:
Pagal partijos įstatus kiekvieno lygmens aukščiausiasis valdymo organas buvo suvažiavimas (respublikos lygmeniu) arba konferencija, kurie rinkdavo komitetą, kuris, savo ruožtu, rinkdavo biurą ir sekretoriatą.[3] Be to, pagal partijos įstatus žemesniojo lygio suvažiavimai ar konferencijos rinkdavo atstovus į aukštesniojo lygmens suvažiavimą ar konferenciją.[3] Tačiau faktiškai visi šie rinkimai iš esmės buvo tik formalumas, nes kiekvieno lygio suvažiavimo ar konferencijos delegatai bei žemesnio lygio valdymo organai buvo parenkami atitinkamo lygio partijos vadovybės.[3]
Žemiausias TSKP struktūrinis lygmuo buvo pirminės partinės organizacijos.[4] Jos buvo kuriamos gamyklose, kolūkiuose, kariniuose daliniuose, įstaigose, kuriose dirbo bent trys TSKP nariai.[4] Pagal partijos įstatus, aukščiausias pirminės partinės organizacijos valdymo organas buvo susirinkimas, kuriame dalyvavo visi pirminės partinės organizacijos nariai.[4]