From Wikipedia, the free encyclopedia
Prūsijos kunigaikštystė (Prūsijos hercogystė), arba Kunigaikštiškieji Prūsai (vok. Herzogtum Preußen, lenk. Prusy Książęce) – vokiečių valstybė pietryčių Pabaltijyje 1525–1701 m. Plotas apie 31 000 km².[1] Sostinė – Karaliaučius, kiti žymesni miestai – Klaipėda ir Tilžė. Gyveno lietuviai (lietuvininkai), lenkai (mozūrai), prūsai, vokiečiai (dauguma bajorai, miestiečiai, laisvieji valstiečiai, kitos tautybės – daugiausia baudžiauninkai).
Prūsijos kunigaikštystė vok. Herzogtum Preußen lenk. Prusy Książęce | |||||
Lenkijos karalystės vasalė (1525–1657) | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Sostinė | Karaliaučius | ||||
Kalbos | Vokiečių | ||||
Valdymo forma | Monarchija | ||||
Istorija | |||||
- Sekuliarizuota | 1525 m., 1525 | ||||
- Paskelbta karalyste | 1701 m. | ||||
1525 m. balandžio 10 d. Krokuvos sutartimi su Žygimantu Senuoju paskutinis Vokiečių ordino didysis magistras Albrechtas Brandenburgietis teokratinę Vokiečių ordino valstybę pertvarkė į pasaulietinę Prūsijos kunigaikštystę, pats tapo kunigaikščiu (hercogu). Prūsija tapo pirmąja Europoje protestantiška šalimi. Iki 1657 m. buvo Lenkijos karalystės vasalė, 1618 m. personaline unija sujungta su Brandenburgu ir valdyta iš Berlyno. Nuo XVII a. vidurio faktiškai jungtinės Brandenburgo ir Prūsijos valstybės autonominė dalis. Nuo 1525 m. įvesta valstybinė religija – liuteronybė.
1530 m. kunigaikščio Albrechto pavedimu lietuviškos pamaldos buvo įvestos Tilžėje, 1531 m. Karaliaučiuje, 1536 m. Įsrutyje. 1544 m. rugpjūčio 17 d. įkurtas Karaliaučiaus universitetas – vienas svarbiausių protestantizmo židinių Europos rytuose bei itin žymus lietuvių evangelikų liuteronų dvasininkų bei lietuvių raštijos darbuotojų rengimo centras. 1544–1829 m. Karaliaučiaus universitete mokėsi jaunuoliai iš maždaug 400 Mažosios Lietuvos vietovių, iš viso apie 13 370 studentų.[2] 1547 m. Karaliaučiuje, Hanso Veinreicho spaustuvėje išleista Martyno Mažvydo parengta pirmoji lietuviška knyga „Katekizmo prasti žodžiai“.
1701 m. kunigaikštystė paskelbta Prūsijos karalyste. XVI a. kunigaikštystėje baigė susidaryti Mažosios Lietuvos ir XVII a. – Mozūrijos sritys.
1525 m. Prūsijos kunigaikštystėje buvo sudaryti nauji administraciniai teritoriniai vienetai: didieji valsčiai (vok. Hauptamt), į kuriuos įėjo mažesni valsčiai (vok. Amt). Visa valstybė buvo suskirstyta į 3 dideles sritis, kurios susidėjo iš didžiųjų valsčių:
Valsčiaus viršininkas vadinosi hauptmanu (vok. Hauptmann). Jis buvo teisėjas, policijos viršininkas, tvarkė ir ūkinius reikalus. Tepliuvos, Žiokų, Žuvininkų ir Brandenburgo hauptmanai sudarė Prūsijos kunigaikščio tarybą, arba Keturių kolegiją. Klaipėdos apskritis, sudaryta po Prūsijos kunigaikštystės susikūrimo, 1525 m. vadinta Hauptamt Memel.[3]
Prūsijos valdovai savo raštinėje Berlyne laikė mažiausiai du tarnautojus susirašinėjimui su lietuviškąja provincija lietuvių kalba vesti.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.