Poznanės vaivadija (lenk. Województwo poznańskie) – buvusi Lenkijos vaivadija, egzistavusi 1919–1939 m. Buvo vakarinėje šalies dalyje. Administracinis centras – Poznanė.
Kitos reikšmės – Poznanės vaivadija.
Poznanės vaivadija buvo viena iš turtingiausių ir geriausiai išplėtotų vaivadijų. Žemės ūkis buvo gerai mechanizuotas. Poznanės miestas buvo didelis pramonės centras, kuriame buvo pagrindinis geležinkelio mazgas. Miškai sudarė 19,8% vaivadijos teritorijos (bendras šalies miškų vidurkis (1937 m.) buvo – 22,2%). 1931 m. duomenimis, tik 7,6% gyventojų buvo neraštingi (šalies vidurkis – 23,1%).
Istorija
Įkurta 1919 m. rugpjūčio 12 d.[1] 1939 m. vaivadijos sienos buvo pakeistos: Bydgoščiaus, Inovroclavo, Šubino ir Vyžysko pavietai buvo prijungti prie Pamario vaivadijos, o Kališo, Kolo, Konino ir Tureko – prie Poznanės.
Geografija
Plotas: 1921 m. – 26 528 km², 1939 m. – 28 089 km². 1921 m. vaivadijoje gyventojų buvo 1 967 865, 1931 m. – 2 339 600. Gyventojų tankumas: 1921 m. – 74,2 gyv./km², 1931 m. – 83 gyv./km².
Geležinkelio skaičius buvo didelis, su 10,1 km./100 km ²(bendras geležinkelio ilgis per vaivadijos teritoriją buvo 2 684 km).
Administracinis suskirstymas
Pavietas | Plotas (km²) |
---|---|
Konino (lenk. Konin) | 2 152 |
Turek (lenk. Turek) | 1 591 |
Kališo (lenk. Kalisz) | 1 478 |
Novo Tomyšlo (lenk. Nowy Tomyśl) | 1 276 |
Poznanės (lenk. Poznań | 1 227 |
Ostruvo Vielkopolsko (lenk. Ostrów Wielkopolski) | 1 194 |
Kempno (lenk. Kępno) | 1 179 |
Gniezno (lenk. Gniezno) | 1 126 |
Jaročino (lenk. Jarocin) | 1 124 |
Kolo (koło) | 1 097 |
Šamotulo (lenk. Szamotuły) | 1 076 |
Mogilno (lenk. Mogilno) | 1 059 |
Koščiano (lenk. Kościan) | 1 057 |
Vongrovieco (lenk. Wągrowiec) | 1 037 |
Oborniko (lenk. Oborniki) | 966 |
Sremo (lenk. Srem) | 921 |
Čarnkuvo (lenk. Czarnków) | 919 |
Krotošyno (lenk. Krotoszyn) | 915 |
Chodžiežo (lenk. Chodzież) | 893 |
Lešno (Leszno) | 827 |
Srodo (lenk. Środo) | 800 |
Miendzychudo (lenk. Międzychód) | 755 |
Volštyno (lenk. Wolsztyn) | 754 |
Znino (lenk. Żnin) | 739 |
Gostyno (lenk. Gostyń) | 701 |
Vžešnio (lenk. Września) | 608 |
Ravičo (lenk. Rawisc) | 523 |
Poznanės miestas | 77 |
Gniezno miestas | 18 |
1. Lentelė „Poznanės vaivadijos pavietai pagal pavietų plotą“.
Antraštės tekstas | Antraštės tekstas |
---|---|
Poznanės miestas | 246 500 |
Kališo (lenk. Kalisz) | 196 700 |
Konino (lenk. Konin) | 168 000 |
Turek (lenk. Turek) | 130 500 |
Kolo (koło) | 109 800 |
Ostruvo Vielkopolsko (lenk. Ostrów Wielkopolski) | 104 100 |
Poznanės (lenk. Poznań) | 91 500 |
Jaročino (lenk. Jarocin) | 87 500 |
Novo Tomyšlo(lenk. Nowy Tomyśl) | 87 300 |
Kempno (lenk. Kępno) | 86 900 |
Koščiano (lenk. Kościan) | 78 900 |
Krotošyno (lenk. Krotoszyn) | 75 500 |
Mogilno (lenk. Mogilno) | 70 300 |
Šamotulo (lenk. Szamotuły) | 67 700 |
Lešno (Leszno) | 61 200 |
Sremo (lenk. Srem) | 57 300 |
Gniezno miestas (lenk. Gniezno) | 57 300 |
Gostyno (lenk. Gostyń) | 55 900 |
Vongrovieco (lenk. Wągrowiec) | 54 300 |
Oborniko (lenk. Oborniki) | 50 400 |
Srodo (lenk. Środo) | 49 900 |
Ravičo (lenk. Rawisc) | 49 900 |
Volštyno (lenk. Wolsztyn) | 47 900 |
Chodžiežo (lenk. Chodzież) | 44 500 |
Vžešnio (lenk. Września) | 43 700 |
Čarnkuvo (lenk. Czarnków) | 43 300 |
Znino (lenk. Żnin) | 41 500 |
Miendzychudo (lenk. Międzychód) | 31 000 |
2. Lentelė „Poznanės vaivadijos pavietai pagal pavietų gyventojų skaičių“.
Gyventojai
Gyventojų suskirstimas pagal etninę sudėtį:
- lenkai – 90,5%
- vokiečiai – 7,4%
- žydai – 1,9%
Gyventojų suskirstimas, pagal religiją:
- Romos katalikai – 82,9%; 1.632.087 (gyv.);
- protestantai- 16,3%; 321.564 (gyv.);
- žydai – 0,5%; 10.397 (gyv.);
Didžiausi miestai pagal gyventojų skaičių:
- Poznanė – 246 500,
- Kališas – 68 300,
- Gnieznas – 30 700,
- Didžiosios Lenkijos Ostruvas – 24 400,
- Lešnas – 19 400,
- Kolas – 13 800,
- Krotošynas – 13 000,
- Koninas – 10 300.
Vaivados
- Vojciechas Trompčynskis (lenk. Wojciech Trąmpczyński) vadovavo, 1919 rugpjūčio 1 d. – 1919 spalio 23 d.
- Vitoldas Celichovskis (lenk. Witold Celichowski) vadovavo, 1923 spalio 23 d. – 1923 sausio 2 d.
- Adolfas Bninskis (lenk. Adolf Bniński) vadovavo, 1923 sausio 10 d. – 1928 gegužės 9 d.
- Petras Duninas-Borkovskis (lenk. Piotr Dunin-Borkowski) vadovavo, 1928 gegužės 9 d. – 1929 spalio 11 d.
- Rogeris Adamas Račynskis (lenk. Roger Adam Raczyński) vadovavo, 1929 spalio 11 d. – 1934 liepos 31 d.
- Stanislovas Kauckis (lenk. Stanisław Kaucki) vadovavo, 1934 rugpjūčio 1 d. – 1935 sausio 15 d.
- Artūras Maruševskis (lenk. Artur Maruszewski) vadovavo, 1935 sausio 16 d. – 1935 birželio 23 d.
- Mikolajus Kvašnievskis (lenk. Mikołaj Kwaśniewski) vadovavo, 1935 birželio 26 d. – 1935 rugsėjo 13 d.
- Tadeušas Valickis (lenk. Tadeusz Walicki) vadovavo, 1935 rugsėjo 19 d. – 1935 spalio 29 d.
- Artūras Maruševskis (lenk. Artur Maruszewski) vadovavo, 1935 spalio 29 d. – 1939 gegužės 19 d.
- Liudvikas Bočianskis (lenk. Ludwik Bociański) vadovavo, 1939 gegužės 19 d. – 1939 rugsėjo 12 d. Cyrilas Rataiskis (lenk. Cyryl Rataiski) vadovavo 1939 rugsėjo 4 d. – 1939 rugsėjo 14 d.
Šaltiniai
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.