From Wikipedia, the free encyclopedia
Nganasanai (savivardis няа, ня) – negausi Sibiro tauta, priklausanti samojedų grupei. Beveik visi nganasanai gyvena Krasnojarsko krašto šiaurėje esančiame Taimyro-Dolgano nencų rajone (buv. Taimyro (dolgano-nencų) autonominė apygarda). Laikoma toliausiai šiaurėje gyvenančia Eurazijos tauta. Nganasanai kalba Uralo kalboms priklausančia nganasanų kalba, tačiau dabar didesnioji dalis kalba tik rusiškai.
Nganasanai | |
---|---|
Nganasanai (1927 m.) | |
Gyventojų skaičius | ~900 |
Populiacija šalyse | ![]() 834
|
Kalba (-os) | nganasanų, rusų |
Religijos | šamanizmas, stačiatikybė |
Giminingos etninės grupės | encai, nencai, selkupai, kamasinai |
![]() | Nganasanai |
Išskiriamos dvi nganasanų grupės: Avamo nganasanai (Piasinos, Dudyptos, Boganidos slėniai) ir Vadejevo nganasanai (Chetos slėnis, prie Taimyro ežero, Chatangos įlankos).
Nganasanai tradiciškai vertėsi medžiokle, žvejyba, kailių išdirbimu. Nuo XIX a. pradėjo verstis ir elnininkyste.[1] Gyveno klajokliškai. Medžiodavo ietimis, lankais su strėlėmis, peiliais, nuo XIX a. pradėjo naudoti šaunamuosius ginklus. Žvejodavo tinklais, kaulinėmis ietimis. Gyvendavo čiumuose, dengtuose elnių kailiais. Taip pat rengėsi drabužiais iš elnių kailių, plaukus tepdavo elnių taukais. Maisto pagrindą sudarydavo elniena bei žuvis. Seniau turėjo turtingą folklorą, kuris skirstomas į sitabi – herojines poemas, ir diurume – prozinius žanrus. Nganasanų tikėjimas šamanistinis.
XX a. vid. nganasanai buvo priversti gyventi sėsliai, laikui bėgant nunyko jų tradicijos, kalba, religija.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.