From Wikipedia, the free encyclopedia
Marija Stiuart (1542 m. gruodžio 8 d. Linlitge – 1587 m. vasario 8 d. Foteringyje) – Škotijos karalienė.
Marija Stiuart | |
---|---|
Marija Stiuart | |
Gimė | 1542 m. gruodžio 8 d. Linlitge |
Mirė | 1587 m. vasario 8 d. (44 metai) Foteringyje |
Palaidotas (-a) | perlaidotas Vestminsterio abatijoje |
Tėvas | Jokūbas V |
Motina | Marija de Giz |
Sutuoktinis (-ė) | Pranciškus II, Henrikas Stiuartas, Darlis |
Vaikai | Jokūbas VI |
![]() | |
Valdė | 1542 m. gruodžio 14 d. - 1567 m. liepos 24 d. (24 metai) |
Karūnavimas | 1543 m. sausio 9 d. |
Pirmtakas | Jokūbas V |
Įpėdinis | Jokūbas VI |
![]() | |
Valdė | 1559 m. birželio 10 d. - 1560 m. gruodžio 5 d. (1 metai) |
Pirmtakas | Kotryna Mediči |
Įpėdinis | Elžbieta Austrė |
![]() | Marija Stiuart |
Parašas | |
![]() |
Marija – pagrindinė XVI a. politinių bei religinių konfliktų figūra. Škotijos karaliaus Jokūbo V bei Marijos Gizės duktė. Dar kūdikystėje (1542 m.), motinai esant regente, paveldėjo Škotijos karūną. Išauklėta Prancūzijoje; sulaukusi 16 m. ištekinta už busimo karaliaus Pranciškaus II. Karaliene buvo labai trumpai. Anksti mirus vyrui, 1561 m. grįžo į Škotiją. Tuo metu katalikiškosios Stiuartų šeimos pozicijos buvo nusilpusios. Būdama Henriko VII provaikaite, Marija pareiškė pretenzijas į Anglijos, kurią tuo metu valdė protestantė Elžbieta I, sostą. 1565 m. ištekėjo už pusbrolio lordo Darnlio, kurį nužudė trečiasis jos sutuoktinis Botvelio grafas. Šis faktas sumažino liaudies simpatijas Marijai, todėl aristokratija privertė ją atsisakyti sosto. 1568 m. Marija, tikėdamasi Elžbietos I paramos, pabėgo į Angliją, tačiau Anglijos karalienė įsakė suimti varžovę. Prabėgus 19 metų po sąmokslo atskleidimo, ji buvo nukirsdinta. Palaidota Piterboro katedroje. Škotijos karalienės gyvenimas bei likimas įkvėpė daugelį rašytojų (pvz., F.Šilerio tragedija „Marija Stiuart“, 1800 m.).[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.