(1964) magyar írőnő From Wikipedia, the free encyclopedia
Lajta Erika (Veszprém, 1964. július 20. –) abszurd-groteszk szemléletű,[1] az Örkény István-i hagyományok szellemében alkotó magyar író.[2]
Lajta Erika írói pályáját mesék írásával kezdte.[3] A Móra Könyvkiadónál megjelent Királylány a talpán! című meseregénye a spanyol középkorba helyezett cselekménye ellenére valójában a magyar rendszerváltás tapasztalatait összegzi mesés formában. (A Királylány a talpán! című meseregényről többek között a gyermekirodalom két neves kutatója: Komáromi Gabriella irodalomtörténész és Boldizsár Ildikó mesekutató írt kedvező kritikát.)[4]
Felnőtteknek szánt írásai többségében a késő Kádár-kor elevenedik meg.
Első kísérlete a szocialista idők abszurd-ironikus megragadására A törpeóriás című novellafüzér volt,[5] mely egy, a Magyar Államhoz rögeszmésen kötődő figura, ifjabb Tegzes Ede kalandsorozatát prezentálja az olvasóknak.
A törpeóriást a kritika pozitív fogadtatásban részesítette. Kálmán C. György irodalomtörténész nagyszerű kezdetnek, könnyed, humoros, minden görcs és erőltetettség nélkül megírt szövegnek minősítette;[6] Kristó Nagy István irodalomtörténész bravúros és ígéretes írói teljesítménynek;[7] Tarján Tamás irodalomtörténész ügyesen komponált, érdekes és élvezetes műnek találta, az egzisztencia és a lét csődje karneváli könyvének;[8] Bratka László költő, műfordító pedig olyan szatírát látott benne a késő-kádári korszakról és a néhány azt követő évről, ahol is „a szatíra az irodalom, az élet mélyebb, olykor drámai jelentéseivel, tartalmaival ötvöződik”.[9]
Ezt követően Lajta Erika megírta A törpeóriás ellenregényét is Egy életem, két halálom címen. Míg A törpeóriás főhőse: ifjabb Tegzes Ede szinte betegesen a Magyar Állam bűvöletében él és a Magyar Államnak rendeli alá magát, az Egy életem, két halálom főhőse: Xtopedz Bence-Benő-Benedek-Benjámin-Béni egy renitens állampolgár, aki minden lehetséges és lehetetlen eszközzel dühíti, bosszantja az élete rákfenéjének tartott Magyar Államot.[10] Kálmán C. György az Élet és irodalomban megjelent recenziójában úgy vélekedett, hogy az Egy életem, két halálom című regény – mint a logikát az abszurdumig vivő mű – a világirodalomnak a Jonathan Swift és az Ilf-Petrov-szerzőpáros nevével fémjelezhető vonulatába illeszkedik.[11]
A Pompadour Szocialista Brigád című elbeszéléskötetét nagyrészét gyermekkori élményeinek szentelte. Az akkori történéseket tehát a gyermeki optikán keresztül láthatjuk. Feltűnnek bennük az írónő szülővárosának, Veszprémnek a jellegzetes helyszínei, és a líraisággal átitatott, nemegyszer nosztalgikus történeteken átszüremlik a szocialista korszak valósága is az ideológiai pressziókkal, „a főtt virslis-korsó sörös” május 1-jékre kivezényelt emberekkel, az egyházüldözéssel, a Kommunista Ifjúsági Szövetség tagjainak orgiába torkolló építőtáborozásával. (Kristó Nagy István a Pompadour Szocialista Brigádot azért dicséri, mert rengeteg benne a megidézett korra jellemző emlék, jó megfigyelés a gyermek lélektanáról, minden elvárással szembeni ellenállásáról s önérvényesítési törekvéseiről.[12] Kálmán C. György pedig ismét az Élet és irodalomban a kötet erényeként emeli ki a frissességet, a humort, a szatirikus hajlamot, valamint Lajta Erika nyelvhasználatának specifikumait.)[13]
Önéletrajzi regénytrilógiájában[14] (Ad abszurdum, Szerelemkollázs, A kétütemű nő) a rendszerváltást megelőző éveknek és magának 1989-nek a légkörét kísérelte meg felidézni három szerelmi történet keretében. Szemléletmódjára jellemző, hogy önmagát a „rendszerváltás veszteseinek írójaként” határozza meg.[15]
Relatív embertartalom című regénye az előbbi műveinél komorabb hangvételű. Ez egy agyvérzés, a szerző édesapja agyvérzésének története – így humorban is inkább csak a fekete humor illett hozzá.[16]
A Kossuth Kiadó 2014-ben meghirdetett e-könyv pályázatán egyszerre négy művét is kiadásra érdemesnek találták.[1][17][18][19]
A már említett Ad abszurdum mellett így jelent meg a Hárem a végeken című regény, amely arról szól, hogy egy végsőkig megcsömörlött kishivatalnoknő kilép a közigazgatásból, és hajléktalanokból háremet hoz létre.[18]
Gyászorgiák című regénye Jókai Mór Öregember nem vénember című művének modern átirata. Főhőse egy melankolikus természetű arisztokrata ifjú: gróf Aáry Kálmán, aki a „kutyaharapást szőrével”-elv jegyében öngyilkosságot megkísérlő nőket ment ki a Dunából, és egyikükbe, egy Zaránd Lenke nevű ragyogó szépségbe beleszeret.[1]
A szintén a Kossuth Kiadó-féle e-könyv pályázatnak köszönhetően napvilágot látott Bordély az egész világ című elbeszéléskötetben az összes elbeszélés hősnője prostituált, vagy legalábbis a kora felfogása szerint szabados szexuális életet élő nő.[20] Lajta Erikánál egy örömlány csak a legritkább esetben a társadalomból kiközösített, megvetett pária. Az ő prostituáltjai öntudatos, határozott nők. Bár külön úton járnak, így vagy úgy, de megtalálják a helyüket.[2] Lehetőségeikből kihozzák a maximumot.
Írói pályája egy pontján szakított a szocialista társadalmi berendezkedés ábrázolásával. Ehelyett a zsidó-magyar együttélés problematikája kezdte foglalkoztatni. Írt hat holokausztregényt, arra törekedve, hogy mindegyikük mint „nagy szerelmi történet” is megállja a helyét.
Munkásságából említést érdemel még legutóbb megjelent, Kivezetés a szépirodalomból című kötete.[21][22] Ez egy nehezen besorolható műfajú írás. Lajta Erika Szerdahelyi Istvánnal, a Kádár-korszak vezető kultúrpolitikusával, a Világirodalmi Lexikon főszerkesztőjével beszélget el benne.
Két fő témájuk:
Lajta Erika színpadi műveket is alkot. Milady ’56 című drámája 2016-ban, az 1956-os drámapályázaton I. helyezést ért el, s be is mutatták az Újszínházban.[23][24][25] Cselekménye: az állambiztonság ügynöknője behálóz egy, a megtorlás elől Franciaországba menekült ifjú forradalmárt.
Folyóiratban publikálta Ecsetem a fegyverem című drámáját.[26][27] A Derkovits Gyula festőművész életéről szóló színdarab a Hatalom és a Művész ellentmondásos kapcsolatát feszegeti.
Rosszfiúk, rosszlányok című tragikomédiája a Tanácsköztársaság által elrendelt szesztilalom időszakát idézi meg.[28] Az ún. „kelet-európai abszurd” egyik jellegzetes példája.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.