magyarországi község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Csaroda község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Vásárosnaményi járásban.
Csaroda | |||
![]() | |||
Református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Vásárosnaményi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Hézser Ákos Pálné (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 4844 | ||
Körzethívószám | 45 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 556 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 23,78 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 24,68 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Csaroda weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csaroda témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A vármegye keleti részén helyezkedik el, a Beregi-síkságon, a megyeszékhely Nyíregyházától 73, a legközelebbi várostól, Vásárosnaménytól pedig 12 kilométer távolságra.
A szomszédos települések: észak felől Gelénes, északkelet felől Beregdaróc, kelet felől Márokpapi, dél felől Hetefejércse, délnyugat felől Jánd, nyugat felől pedig Tákos.
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 41-es főút, amely áthalad a központján. Gelénessel a 4124-es, Hetefejércsével és Tarpával a 4125-ös út köti össze..
Csaroda és környéke már a honfoglalás előtt is lakott hely volt. Nevét írásos formában 1299-ben említik először az oklevelek. A település nevét az itt folyó Feketevíz patak szláv elnevezéséről (Csernavoda) kapta. A 13. században a Káta nemzetség birtoka. E nemzetségből származott a Csernavodai család. A 14. században jelentős hely volt birtokosa a Carodai család révén, amely Bereg vármegye vezető tisztségviselőit adta, és a kor szokása szerint Bereg vármegye egy évszázadon át elöljárójának lakóhelyén tartotta a megyegyűléseit. 1446-ban birtokosai Vetési György és Mihály. 1461-től 1476-ig a Tegzes, Drágfy, Daróczy és Újhelyi családok birtoka. 1696-ban kihal a Csarodai család utolsó férfi tagja is. A 19. század elején a Lónyai, Rédey és Bay család is birtokol a településen és szomszédságában. 1851-ben Gróf Teleky család is birtokosai közé tartozik.
A településen 2013. október 20-án időközi polgármester-választást kellett tartani,[9] az előző polgármester halála miatt.[13][10]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 580 | 565 | 578 | 571 | 557 | 556 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a község lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[14]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,5%-a magyarnak, 0,4% cigánynak, 0,2% németnek, 0,6% ukránnak mondta magát (4,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 5,8%, református 78,8%, görögkatolikus 1,7%, felekezeten kívüli 3,3% (10% nem válaszolt).[15]
2022-ben a lakosság 94,6%-a vallotta magát magyarnak, 1,1% ukránnak, 0,4% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% ruszinnak, 0,2% görögnek, 1,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (5,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 4,7% volt római katolikus, 65,7% református, 3,8% görög katolikus, 0,7% ortodox, 0,2% egyéb keresztény, 5,6% felekezeten kívüli (19% nem válaszolt).[16]
Református temploma késő romanikus stílusban, a 13. században épült a Csaronda-patak árterületéből kiemelkedő szigeten (szárazulaton). Az alul teljesen zárt nyugati homlokzat fölött emelkedik a hajóba beugró karcsú torony. A körerkélyes tornyot zsindellyel borított hegyes sisak koronázza. A templom belsejében színes falfestés maradványai láthatók. A festménymaradványok a kor divatja szerinti magyaros motívumokat, „mosolygó szenteket” ábrázolnak). A templom mellett fa harangláb áll, amely szintén a 13. századból származik.
Csaroda másik nevezetessége a tájház, amit egy favázas, paticsfalas parasztházból alakítottak ki.
Csaroda szomszédságában található a Bábtava, egy tőzegmohaláp-sziget.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.