község Szlovákiában From Wikipedia, the free encyclopedia
Szalonca (1899-ig Szlavnicz-Vaszka, szlovákul Slavnica) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban. Szlavnic és Vászka egyesülése.
Szalonca (Slavnica) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Trencséni |
Járás | Illavai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1379 |
Polgármester | Anna Prekopová |
Irányítószám | 018 54 |
Körzethívószám | 042 |
Forgalmi rendszám | IL |
Népesség | |
Teljes népesség | 825 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 108 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 295 m |
Terület | 7,81 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Szalonca weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szalonca témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szaloncát 1379-ben említik először "Zlaunicha"' alakban. 1397-ben "Slanica" formában jelenik meg. 1456-ban "Slawnycza" birtokba bevezették Bethchycz Tamást és fiait.[2] 1461-ben "Magna Slašnycza", 1475-ben "Slawnicza" néven említik a korabeli források. Birtokosai a Becsics és Sándor családok voltak. 1598-ban 35 ház állt a faluban. 1784-ben 63 házában 67 családban 339 lakos élt. 1828-ban 51 háza és 345 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.
A hozzá tartozó Vászka falut 1324-ben "Wyschen" alakban említik először. 1375-ben "Wezka", 1504-ben "Kys Zlawnicza alias Vaska" néven szerepel a korabeli forrásokban. Főbb birtokosai a Horeniczky, Szláviczky, Pribelszky és Rakolubszky családok voltak. 1598-ban 7 ház állt a településen. 1720-ban 3 adózója volt. 1784-ben 20 házában 21 családban 129 lakos élt. 1828-ban 17 háza volt 114 lakossal. A falut a 19. század közepén csatolták Szaloncához.
Vályi András szerint "SZLAVNICZA. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Sándor Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Bolcsovnak szomszédságában, és annak filiája; határja is hozzá hasonlító."[3]
Fényes Elek szerint "Szlavnicza, tót falu, Trencsén vmegyében a Vágh jobb partján 269 kath., 13 evang., 10 zsidó lak. Eredeti helye a Sándor nemes családnak. Ut. p. Trencsén."[4]
A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.
1880-ban 405 lakosából 9 magyar és 361 szlovák anyanyelvű volt.
1890-ben 435 lakosából 11 magyar és 392 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 393 lakosából 14 magyar és 364 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 410 lakosából 50 magyar és 339 szlovák anyanyelvű volt.
1921-ben 428 lakosából 2 magyar és 412 csehszlovák volt.
1930-ban 599 lakosából 3 magyar és 576 csehszlovák volt.
1991-ben 863 lakosából 1 magyar és 858 szlovák volt.
2001-ben 852 lakosából 848 szlovák volt.
2011-ben 842 lakosából 815 szlovák és 1 magyar volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.