![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Mikovinyi_Buda_%25C3%25A9s_Pest_Fossa_Magna_1737.jpg/640px-Mikovinyi_Buda_%25C3%25A9s_Pest_Fossa_Magna_1737.jpg&w=640&q=50)
Rákos-mező
Budapesten a Rákos-patak partján Kőbányáig tartó sík terület, ami 1286-1540 közt a legtöbb országgyűlés színhelye / From Wikipedia, the free encyclopedia
Rákos-mező (Rákos mezeje, Rákosmező vagy Rákos) a középkori Magyarország számos országgyűlésének és hadrakelésének helyszíne, amely tágabb értelemben a Pest keleti oldalán terülő egész homokos síkságot (azaz a mai Pesti-hordalékkúpsíkságot[1]) jelentette.[2] Anonymus és Kézai Simon krónikáikban Magyarország közepének írták le Rákos mezejét.[3] Később az Angyalföld és Kőbánya közötti síkon Pest városfalától (Kiskörút), más forrás szerint az Orczy-kerttől[4] a Rákos-patakig – amelyről a terület a nevét nyerte – húzódott. Salamon Ferenc Budapest története című művében, Mikoviny Sámuel 1737-ben kiadott térképe és Anonymus Gesta Hungaroruma alapján ugyanakkor a Margit-szigettel szemben, a patak felett húzódik „Campi Rakos”, Budapest XIII. kerülete területén.[5][6]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Mikovinyi_Buda_%C3%A9s_Pest_Fossa_Magna_1737.jpg/640px-Mikovinyi_Buda_%C3%A9s_Pest_Fossa_Magna_1737.jpg)
A Rákosmező megnevezést az 1800-as években Rákosfalva is viselte,[7] majd 1935-ben Budapest XIV. kerülete is kérvényezte magára ezt a nevet (végül 1949-ig[8] Rákosváros volt),[9][10] illetve a Kerepesi út – Fehér út – Keresztúri út által határolt, egykor homokos területen kialakított repülőteret is említik rákosmezeiként.[11]