From Wikipedia, the free encyclopedia
Pécs tömegközlekedését 2012 óta a városi tulajdonú Tüke Busz Zrt. autóbuszai biztosítják.[2] 47 éven keresztül villamosforgalom is létezett, ám 1960-tól kizárólag autóbuszokat vehetnek igénybe az utazók. Az egyre növekvő gépkocsi-forgalom miatt sürgetővé vált egy korszerűbb városrendezési terv.[3]
Pécs tömegközlekedése | |
![]() | |
![]() | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Város | Pécs |
Működés kezdete | 1913. október 20. (villamos) 1926. augusztus 26. (busz) |
Működés vége | 1960. augusztus 31. (villamos) |
Vonalak száma | |
Nappali | 93 |
Éjszakai | 11 |
Ideiglenes | 3 |
Üzemeltetés | |
Megrendelő | Biokom Nonprofit Kft.[1] |
Üzemeltető | Tüke Busz Zrt. |
A Tüke Busz honlapja | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pécs tömegközlekedése témájú médiaállományokat. |
A villamost Pécsett nem előzte meg sem ló-, sem gőzvasút. A villamosközlekedés 1913. október 20-án indult meg három vonalon. 1960-ban a korszerűtlennek ítélt villamosközlekedést felszámolták, szerepét az autóbusz vette át.
1926. augusztus 19-én a elindult az első pécsi autóbuszjárat. Ekkor a város címerével díszített, 2 darab 47 lóerős, 25 bőrüléssel ellátott Renault gyártmányú busz (karosszériája Varga Gyula kocsigyártó pécsi karosszéria-műhelyében készült el) állt szolgálatba a Széchenyi tér és a központi temető közötti útvonalon. A menetrend szerinti közlekedést 6 óra 45 perctől este fél nyolcig tartották fenn. Az autóbuszok minden egynegyed és háromnegyed órában indultak a Széchenyi térről, végállomásukról pedig minden fél és egész órakor indultak vissza.[4] A pécsi közönség hamar megszerette a villamosnál jóval gyorsabb és kényelmesebb autóbuszokat. 1926-ban még csak kevesen gondolták úgy, hogy az autóbusz-közlekedés beindítása a villamosok végóráit fogja majd jelenteni.
Pécsett a mai buszok vegyes képet mutatnak. A modern buszjáratok főleg a belvárosban közlekednek, a külvárosok és kevésbé sűrű járatok között nem ritka a régi sem. A buszok oldalán, mint minden más nagyvárosokban, hatalmas reklámok vonják magukra a közlekedők figyelmét.
Pécs kanyargós, szűk utcáit lassan száz éve járja gépkocsi, mégpedig a postaforgalom jóvoltából. A korabeli újságok feljegyezték, hogy az első két postakocsit 1910. március 25-én hozták le Budapestről Pécsre. A csomagokat amúgy még lovas kocsi kézbesítette, a leveleket triciklivel hordták ki a postások. Az 1910-es években a városban még nagy újdonság volt a gépkocsi. A város jómódúbb polgárai akkoriban még fiákerekkel és konflisokkal közlekedtek.
Pécs sokáig volt közismert szén- és uránbányáiról. A város közelében három nagyobb szénbányászati terület volt: a pécsbányai (András-akna, Széchenyi-akna), a mecsekszabolcsi (Béke-akna, majd István-akna) és a vasasi.
A második világháború előtt csak a pécsbányai rész tartozott Pécshez. Autóbusz ide már 1929-től járt. Buszjárat a község határát érintve 1939-től volt. Vasas szintén önálló község volt, buszközlekedés ide nem volt. A háború előtt nem volt jellemző a bányászok busszal való eljuttatása a munkahelyükre. A bányász kolóniák a bányaüzemek közelében létesültek, így a bányászok a munkahelyüket gyalog közelítették meg. A világégést követően Pécs környékén a bányaüzemekben a kitermelést jelentősen növelték, új aknákat nyitottak. A szocialista munkaverseny keretében minden évben fokozták a kitermelést. Egyre több embernek adott munkát a bányászat. 1956-tól a Petőfi-aknai vonalon, majd 1957-től a Hősök terei járat meghosszabbításaként István- és Béke-aknai vonalon is megindul a menetrend szerinti személyszállítás. Az 1960-as új menetrendből kitűnik, hogy különösen nagy a járatgyakoriság és a járatféleség a bányaüzemek felé.
1964 augusztusában Béke-aknán befejeződött a termelés és Széchenyi-aknára helyeződött át a munka. 1969 októberétől a Budai állomásról indult a bányászjáratok nagy része, kivéve a pécsbányai járatokat, ezek a Főpályaudvarról indultak. Majd a hetvenes évek elejétől megindult az M12-es közvetlen járat Újmecsekalja (ma Uránváros) és István-akna között. A nyolcvanas évek elejétől Lvov-kertváros kiépülésével erről a városrészből is munkásjárat indult István-aknára (M12X és M12Y). Ekkorra tehető Petőfi-aknán a termelés felfutása és ide is M-es járatokat indultak: M14, Újmecsekalja–Petőfi-akna, M14A és M14B, Nevelési Központ – Petőfi-akna.
A kilencvenes évek első felében, több ütemben összevonták, majd megszüntették a bányászjáratokat (M83, M85, M86, M87 és M88 megszűnés: 1991, M82 és M84 megszűnés: 1995. június).
Pécs környékén, Kővágószőlős határában, 1954-ben próbafúrások alkalmával uránércet találtak. Az 1957-től már az első üzemben beindul a kitermelés. A munkások szállítását eleinte a helyi közlekedési cég (PKV) végezte, de eszköz híján az AKÖV-nek adta át a feladatot és mindvégig a távolsági üzem végezte azt. Az urán kitermelésében ugyanúgy, mint a szénnél az 1970-es években volt tapasztalható egy nagy arányú termelés felfutás, amely az 1980-as évek közepén tetőzött, majd a rendszerváltás után hanyatlani kezdett. Pécsett és környékén gyakorlatilag 1995-ben megszűnt a szén- és az uránbányászat. Ez alól csak a pécsbányai külfejtés a kivétel napjainkban, itt feketeszenet termelnek ki.
1993-ban vált ki a Pannon Volánból a Pécsi Tömegközlekedési Rt. néven a helyi közlekedést biztosító üzletág. A flotta ekkor 50 db Ikarus 260-as szóló, 106 db 280-as és 3 db 284-es csuklós járműből, valamint két 415-ös prototípusból állt. Még 1993 telén érkezett 10 új 415-ös, 1994-ben 4 db 280-as, 1995-ben 10 újabb 415-ös, 5 db 435-ös és egy 260-as, majd 1996-ban egy 246-os – ez utóbbi a legfiatalabb pécsi Ikarus. A következő buszvásárlásra 1999-ig kellett várni, amikor 2 szóló és 20 csuklós Mercedes-Benz Conecto O345 érkezett, innentől 2006-ig összesen 23 szóló és 64 csuklós Conecto, 5 alacsonypadlós szóló Mercedes-Benz Citaro és egy Mercedes-Benz Vario midibusz érkezett, Magyarországon az elsők között indult be Pécsett a mozgáskorlátozottak tömegközlekedésének biztosítása.
2002-ben a korábbi tulajdonosi szerkezet átalakítása után a cég Pécs Megyei Jogú Város tulajdonába került. 2003-ban a neve Pécsi Közlekedési Rt.-vé alakult, innentől kezdve a korábbi kék-fehér helyett kék-sárga színű autóbuszok érkeztek. 2006 után az éves Mercedes-vásárlások abbamaradtak, és a cég több buszt nem is vásárolt.
A pécsi vagyonkezelő Pécs Holding Zrt. 51 és a Mecsekbusz Kft. 49 százalékos tulajdonában lévő PK Zrt. 2009. január 20-án 2,2 milliárd forint plusz áfáért eladta mintegy 150 buszból álló járműparkját a PK Zrt. és az LL Bus Kft. által létrehozott PK Busrent Kft.-nek, majd rögtön 148 busz tízéves bérletére kötöttek szerződést – évi 2,1 milliárd forint bérleti díjért – úgy, hogy előre kifizettek 2 milliárd forintot, úgynevezett rendelkezésre állási díj gyanánt.[5]
A PK Zrt. a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felé majdnem 800 millió forintos tartozást halmozott fel (443 millió forint be nem fizetett áfa, ezért további 221 milliós bírság és 100 millió forint feletti késedelmi pótlék), valamint további 200 millió forint körüli összegű hiteltartozása is felgyülemlett.[2]
A város gazdasági bizottsága 2012 februárjában kidolgozott javaslata alapján a közösségi közlekedést a 100%-ban önkormányzati tulajdonú Tüke Busz Zrt. vette át, az előterjesztést egy hónappal később a közgyűlés is elfogadta.[2] A Tüke Busz Zrt. a város Uránváros nevű részén üzemelteti a városrész nevét viselő autóbusz-állomását, mely a Siklósi városrészben, a vasútállomás mellett található Főpályaudvar autóbusz-megállóhellyel, a Budai Állomással és a Kertvárossal együtt a helyi tömegközlekedés legfontosabb autóbusz-állomása.
Pécs közösségi közlekedését jelenleg összesen 209 autóbusz szolgálja ki.[6]
Ez a lap vagy szakasz tartalmában elavult, korszerűtlen, frissítésre szorul. Frissítsd időszerű tartalommal, munkád végeztével pedig távolítsd el ezt a sablont! |
2020. április 29-e óta a Közlekedési Mobiljegy alkalmazás segítségével mobiltelefonnal is lehet jegyet venni.[7] A fizetés bankkártyával történik.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.