magyarországi város Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Putnok kisváros Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járás központja.
Putnok | |||
A város látképe | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Putnoki | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Tamás Barnabás (Fidesz-KDNP-PVE)[1] | ||
Irányítószám | 3630 | ||
Körzethívószám | 48 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 6363 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 190,35 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 34,72 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Putnok weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Putnok témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A vármegye északnyugati részén helyezkedik el, a Sajó völgyében, a folyó bal partján. Északi határa a Putnoki-dombság tagolt felszíni területére is kiterjed.
A megyeszékhelytől, Miskolctól 40 kilométerre terül el, Ózdtól 20 kilométer távolságra fekszik.
A település közigazgatási területén áthalad a 26-os főút, sőt a város belterületi részét is érinti, a központ északi részén halad el kelet-nyugati irányban. A 26-os után a város legfontosabb útvonala az abból dél felé kiágazó 2523-as út, azon található Putnok egyetlen Sajó-hídja is. Kelemérrel a 2602-es út köti össze.
Putnok vonattal elérhető a Miskolc–Bánréve–Ózd-vasútvonalon, illetve érinti a várost az Eger–Putnok-vasútvonal is, ám azon Putnok és Szilvásvárad között nincs forgalom. Putnok vasútállomás a városközpont déli részén található, nem messze a 2523-as úttól, közúti megközelítését az abból kiágazó, rövidke 25 311-es számú mellékút biztosítja.
Nagy valószínűséggel szláv eredetű, és utast, útmentit jelent. Más forrás szerint a magyar királyi szőlőművelők felügyelőjének, a „puttonnok”-nak a nevéből is származhat. Ez tűnik valószínűbbnek, mivel ez a legészakibb terület, mely szőlőművelésre alkalmas.[3]
Főbb közigazgatás-történeti adatok 1900 óta | |
---|---|
Rangja | |
1950-ig | nagyközség |
1950–1966 | önálló tanácsú község |
1966–1970 | községi közös tanács székhelye |
1970–1989 | nagyközségi közös tanács székhelye |
1989–1990 | város, városi-községi közös tanács székhelye |
1990 óta | város |
Társközségei | |
1966–1990 | Dubicsány |
1973–1990 | Hét, Serényfalva |
1981–1988 | Királd |
1981–1990 | Gömörszőlős, Kelemér |
Területi beosztása | |
1910-ig | Gömör és Kis-Hont vármegye, Tornaljai járás |
1910–1923 | Gömör és Kis-Hont vármegye, Putnoki járás |
1923–1938 | Borsod, Gömör és Kishont k.e.e. vármegye, Putnoki járás |
1938–1945 | Gömör és Kishont vármegye, Putnoki járás |
1945–1950 | Borsod-Gömör vármegye, Putnoki járás |
1950–1961 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Putnoki járás |
1962–1983 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Ózdi járás |
1984–1989 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Ózdi városkörnyék |
1989 óta | Borsod-Abaúj-Zemplén megye |
1994 óta | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Ózdi kistérség |
Megyeszékhely | |
1920–1923 | Gömör és Kis-Hont vármegye |
Egyéb központi szerepköre | |
1910–1961 | Putnoki járás székhelye |
2013 óta | Putnoki járás székhelye |
A terület feltehetőleg már a neolit korban is lakott volt. 1283-ig királyi birtok volt, a gömöri uradalom része, később székhelye. 1283-ban IV. László király a Rátolth (később: Putnoky) családnak adományozza. A család sokat tett a település fejlődéséért, de a dinasztiaalapító Miklós halála után családi viszály kezdődött, amitől birtokaik lakossága is sokat szenvedett. A Putnokyak építtették a putnoki várat 1412-től 1427-ig. 1460 augusztusában Mátyás király volt a vár urainak vendége (útban Gömör felé), miután meghódoltatta a szomszédos sajóvelezdi, husziták oldalára állt Kövér György kicsiny várát. A vár a török hódoltság és az azt követő idők viszontagságai során elpusztult, helyére 1834-ben udvarház épült.
A 19. században a Serényi grófok birtokaként a város fejlődött, kulturális intézményeket alapítottak, ennek ellenére 1881-ben Putnok elveszítette városi rangját.
A trianoni békeszerződést követően a kettészakított Gömör és Kis-Hont vármegye Magyarországnál maradt részének székhelye lett 1920 és 1923 között, akkor azonban a megyetöredék kis mérete miatt Borsod, Gömör és Kishont k.e.e. vármegye része lett.
1944-nyarán 500-nál több zsidó származású magyart deportáltak Auschwitzba, akiknek többsége nem tért vissza. 2014-ben a putnoki vasutállomáson táblát állítottak a deportálás emlékére.
A második világháború utáni években Putnok folyamatosan veszített jelentőségéből, szerepét több értelemben is Ózd és Kazincbarcika vette át, 1989. március 1-jén azonban újra várossá nyilvánították. Putnok egyike annak a kevés észak-magyarországi településnek, amelyeknek a rendszerváltás inkább pozitívumokat hozott: a település fejlődésnek indult, bevezették a gázt a házakba, fejlődött a kulturális élet, a város egyre szépült.
2013-ban visszanyerte körzetközponti szerepét, mint Putnok járás székhelytelepülése.
Név | Párt | Terminus | Megjegyzések |
---|---|---|---|
Antal László | MDF-FKgP-KDNP | 1990–1994 | Putnok első szabadon választott polgármestere. |
Tamás Barnabás | PVE-Fidesz-KDNP | 1994– (jelenleg is hivatalban) | 2010–2014 között Borsod-Abaúj-Zemplén megye 7.sz. kazincbarcikai vk. egyéni országgyűlési képviselője is volt, továbbá 4 cikluson keresztül (jelenleg is) megyei önkormányzati képviselő, bizottsági elnök. |
A település népességének változása:
Lakosok száma | 6810 | 6764 | 6398 | 6324 | 6363 |
2013 | 2014 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 91%-a magyar, 9%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86%-a magyarnak, 8,2% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (13,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,8%, református 16,9%, görögkatolikus 0,9%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 14,9% (26,7% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 86,6%-a vallotta magát magyarnak, 5,6% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% ukránnak, 0,1% szlováknak, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (13,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24,2% volt római katolikus, 13,1% református, 1,1% görög katolikus, 1,4% egyéb keresztény, 0,4% evangélikus, 15,8% felekezeten kívüli (40,9% nem válaszolt).[13]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.