(1829-1897) miniszteri tanácsos, Budapest első polgármestere From Wikipedia, the free encyclopedia
Kamermayer Károly (névváltozata Kammermayer) (Pest, 1829. május 14. – Abbázia, 1897. június 5.) miniszteri tanácsos, Budapest első polgármestere, Csárdi Antal szépapja.[4][5]
Kamermayer Károly | |
![]() | |
Kamermayer Károly (1873) | |
Született | 1829. május 14.[1][2] Pest |
Elhunyt | 1897. június 5. (68 évesen)[1][2] Abbázia |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása | helyi politikus |
Tisztsége | polgármester (1873–1896, Budapest) |
Iskolái | Pesti Királyi Tudományegyetem (–1855) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert (28-díszsor-36) |
Budapest 1. polgármestere | |
Hivatali idő 1873. október 25.[3] – 1896 | |
Előd | nem volt |
Utód | Márkus József |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kamermayer Károly témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jómódú pesti polgárcsaládban született. Apja Kamermayer József gyárigazgató,[6] édesanyja Emerling Anna volt. Középiskoláit Pesten elvégezve, a jogi tanfolyamot hallgatta Egerben, majd Pesten. 1848 elején még a pozsonyi országgyűlésen vett részt (az ifjak közt), ám a szabadságharc őszi kezdetére otthagyta az egyetemet, és honvédnak állt. Csakhamar hadnaggyá nevezték ki. Hősiesen küzdötte végig a szabadságharcot; részt vett a szolnoki, hatvani, kápolnai, isaszegi és cinkotai ütközetekben, Buda bevételénél és a peredi csatában. Klapka hősies magatartásáért főhadnaggyá léptette elő. A komáromi kapituláció után Pestre tért vissza, és újra beiratkozott a jogra.
Mivel önmagát kellett eltartania, Buda városához állott be napidíjasnak, és 1857-ben tanácsi titkárrá nevezték ki, a pesti dologháznál tisztviselő volt. Karrierje az 1860-as politikai fordulat hatására kezdett felívelni. Ekkor Buda városának hivatalnoki karába számos 1848-as hazafit választottak be – köztük őt is. Tehetséges hivatalnoknak bizonyult, szorgalma mellett Buda város közgyűlésén Széchenyi István gróf fölött mondott emlékbeszédének hatása is hozzájárult ahhoz, hogy rövid idő múlva kivívta magának a főjegyzői hivatalt. Pozícióját politikai szereplésre használta: emlékezetes 1861-es beszéde, amit az abszolutizmus ellen mondott.
1867-től már pesti tanácsnokként felelt a közegészségügyi és köztisztasági ügyekért. Nevéhez fűződik a közvágóhíd megépítése is.
1873-ban, az egyesített Budapest megszületésekor a népszerű várospolitikust nagy többséggel választották meg polgármesternek. (Ez jelentette a város gyakorlati vezetését, míg az inkább reprezentatív és ellenőrző szereppel létrehozott főpolgármesteri tisztségre Ráth Károlyt választották.)
További három terminust is kitöltött pozíciójában: 1879-ben, 1885-ben és 1891 is újraválasztották. 1896-ig – 23 éven át – állt a főváros élén. Ő alapította a Fővárosi Egyletet, ahol a főváros fejlődése érdekében sok életrevaló eszmét pendítettek meg.
Nevéhez fűződik a város új, korszerűbb közigazgatásának kiépítése, a hivatalok, ügyosztályok munkájának beindítása, az új kerületi elöljáróságok megszervezése. Ugyanakkor odafigyelt az infrastrukturális fejlesztésekre is: korszerűsíttette a városi közúthálózatot, s polgármestersége alatt szépen fejlődött a város víz- és csatornahálózata is. Az egyik legnagyobb beruházás, ami a nevéhez fűződik, a Fővám téri Nagyvásárcsarnok megépítése. 1896-ban betegségére hivatkozva nyugdíjazását kérte, így a vásárcsarnok átadásán már nem polgármesterként, hanem mint egyszerű polgár vett részt.
Az 1876-os budapesti árvíz alkalmával tanúsított működéséért a III. osztályú Vaskorona-rendet kapta; az 1879-es szegedi árvíz, a boszniai okkupáció alkalmából királyi elismerésben részesült. 1893-ban miniszteri tanácsosi címet kapott.
1897-ben Abbáziában hunyt el, hamvai a Kerepesi temetőben, díszes síremlék alatt nyugszanak.
1863. július 14-én Pesten feleségül vette remetei és pogányesti Sebastiani Klotildot (1839–1911).[7][8] A frigyből született:
Szobrot 1942-ben emeltek neki, amely ma is áll a róla elnevezett belvárosi terecskén, az Invalidus-ház és a pesti megyeháza között.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.