A juh vagy birka (Ovis aries vagy Ovis gmelini aries) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a tülkösszarvúak (Bovidae) családjába és a kecskeformák (Caprinae) alcsaládjába tartozó faj, amelyet korábban a muflon (Ovis gmelini) egyik alfajaként tartották számon; egyes források még mindig annak tekintik.[1][2][3][4][5][6][7][8][9][10][11][12][13][14][15][16][17]
Gyors adatok Rendszertani besorolás, Tudományos név ...
Bezárás
Az ember által egyik legrégebben háziasított állat, melynek gyapja, teje és húsa is felhasználható. Világszerte valamivel több, mint 1 milliárdra becsülik az állományát.
A juh kérődző állat és szinte a füvön is megél – ezért lett a gyengébb legelők első számú hasznosítója. Természetes körülmények között is könnyen szaporodik. Amerikába először a spanyolok vitték a 16. században.
- szopós bárány: 4–5 kg, 50-60 napos korig szoptatják, majd leválasztják
- választott bárány vagy növendék: 1 éves korig
- toklyó (kos és jerke): 1-2 éves korban
- vemhes anya v. előhasi: a megtermékenyített toklyó
- anyajuh: az első ellés után
- apáca: két évnél idősebb, még nem ellett növendék
- kos, tenyészkos: kifejlett hímivarú juh (féléves korban ivarérett, 3 évesen tenyészérett)
- kereső v. kötényes kos: csendes ivarzás kiszűrése
- ürü: ivartalanított kos
A magyaroknál a történelem során a ló után a legfontosabb háziállat volt. A magyar racka juh jellegzetesen magyar állatfajta, sehol a világon nem található, csak ott ahol magyarok laknak. Magyarországon az elmúlt ötvenöt év során az őshonos kiskérődzők közül a juh volt az, amely számban, népszerűségben és jövedelmezőségben nagy jelentőséggel bírt.
Gyors adatok Legnagyobb juhtartók, (Számok millió darab) ...
Bezárás
A juh tartása a világban széles körben elterjedt és fontos mezőgazdasági tevékenység. 2021-ben a juhból több mint 170 országban tartottak, és az éves állomány nagysága meghaladta az 1,2 milliárd darabot.
A világ legnagyobb juh tartói közé tartozik Kína, India, Ausztrália, Nigéria és Irán. Ezek az országok a 2021-es állományuk alapján az első öt helyen álltak. 2021-ben Kínában volt az éves világ juh állományának a 12%-a.
Juhoknál a nyári meleg hónapokban, nedves időszakban gyakran előfordul a légynyüvesség, amelyet ha nem kezelnek, akár az állat elhullásához is vezethet.
Büdös sántaság
Leginkább a kitenyésztett, gyengébb szervezetű fajtáknál elterjedt, például a merinónál. Okozója általában a nyári alj, melyben a trágya úgymond „begyullad”, és így a köröm köze is begyullad. Tünetei a sántítás, a köröm közötti gennyes folt, és a jellegzetes szag.
Kezelése körmöléssel történik. A gennyes felület körül a köröm elválik, ezt a részt addig kell faragni körmölőkéssel, míg az nem ér el olyan felületig, ami egészséges. Ezután fertőtleníteni kell különféle krémekkel, gyógyszerekkel, pl. kékkővel.
Légy által okozott sérülés, úgynevezett „beköpés”
Ha valamilyen sérülés éri a juh körmét és így véres a köröm, a légy belepi és rápetézik. Ennek következménye, hogy a köröm bedagad, büdös lesz, és apró férgek telepszenek meg a köröm közében. Kezelése általában a férgek eltávolításával történik, majd fertőtlenítés szükséges. „Előnye”: néhány öreg juhász [pontosabban?] azt állítja, hogy ha az állatot büdös sántaság közben beköpi a légy, akkor az fertőtleníti a sebet, így az hamarabb begyógyul.
Varas szájfájás
Tünet: a juhok szája kisebesedik, vérzik, esetleg gennyedzik.
Kezelés: jódglicerinnel[20] be kell kenni a juhok száját, ez enyhíti a tünetet és segíti a gyógyulást.
(2002) „Molecular analysis of wild and domestic sheep questions current nomenclature and provides evidence for domestication from two different subspecies”. Proc. Biol. Sci. 269 (1494), 893–904. o. DOI:10.1098/rspb.2002.1975. PMID 12028771. PMC 1690972.
Groundbreaking Scientific Experiments, Inventions & Discoveries of the Ancient World. Westport, CT: Greenwood Press (2003). ISBN 978-0-313-31342-4
Franke, Ute. Prehistoric Balochistan: Cultural Developments in an Arid Region, Palaeoenvironment and the Development of Early Settlements (angol nyelven). ISBN 978-3-86757-395-5
Meadow, Richard H.. Harappa Excavations 1986-1990 A Multidisciplinary Approach to Third Millennium Urbanism. Madison Wisconsin: PREHISTORY PRESS, 94 Moving east to the Greater Indus Valley, decreases in the size of cattle, goat, and sheep also appear to have taken place starting in the 6th or even 7th Millennium BC (Meadow 1984b, 1992). Details of that phenomenon, which I have argued elsewhere was a local process at least for sheep and cattle (Meadow 1984b, 1992). o. (1991)
Max Escalon de Fonton, L'Homme avant l'histoire, p. 16–17, in Histoire de la Provence, Editions Privat, Toulouse, 1990. See also F. Bourdier, Préhistoire de France (Paris, 1967) and G. Bailloud, Les civilisations Néolithiques de la France (Paris, 1955).
Pliny the Elder: Naturalis Historia. Perseus Digital Library pp. Chapters 72–75. Tufts University, 1855. (Hozzáférés: 2007. december 29.)
Texel. Sheep Breeds - St-U. Sheep101.info. (Hozzáférés: 2009. május 4.)
- ICZN 2003. OPINION 2027 (Case 3010). Usage of 17 specific names based on wild species which are pre-dated by or contemporary with those based on domestic animals (Lepidoptera, Osteichthyes, Mammalia): conserved. Bulletin of Zoological Nomenclature 60(1): 81–85. BHL Reference page.
- Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae per regna tria naturæ, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis, Tomus I. Editio decima, reformata. Holmiæ: impensis direct. Laurentii Salvii. i–ii, 1–824 pp DOI: 10.5962/bhl.title.542: 70–71.
- Kaeuffer, R.; Bonenfant, C.; Chapuis, J.-L.; Devillard, S. 2010: Dynamics of an introduced population of mouflon Ovis aries on the sub-Antarctic archipelago of Kerguelen. Ecography, 33: 435–442. DOI: 10.1111/j.1600-0587.2009.05604.x
- Thomas, O. (1911). The mammals of the tenth edition of Linnaeus; an attempt to fix the types of the genera and the exact bases and localities of the species. Proceedings of the Zoological Society of London 81(1): 120-158. DOI: 10.1111/j.1469-7998.1911.tb06995.x. BHL. Reference page.
- Full text of "A magyar pásztorok nyelvkincse : a kir. magyar természettudományi Társulat megbizásából"
- A juhok kiváló arcfelismerő képességgel rendelkeznek
- Böő István: A juhászmester könyve; Szaktudás, Budapest, 2003 (Mestergazda könyvek)
- Juhtenyésztés A-tól Z-ig; szerk. Jávor András, Kukovics Sándor, Molnár Györgyi; Mezőgazda, Budapest, 2006
- A juhtenyésztés jelene és jövője az EU-ban. Válogatott tanulmányok; szerk. Kukovics Sándor, Jávor András; Magyar Juhtejgazdasági Egyesület–Debreceni Egyetem Agrár- és Műszaki Tudományok Centruma, Herceghalom–Debrecen, 2008
- Régenhonos juh- és kecskefajtáink; szerk. Sáfár László; Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség kiadványa, Budapest, 2017
- Kósa Lajos: Juhtenyésztés. Állattenyésztés 5. Az általános mezőgazdasági és állattenyésztő szakképzések tankönyve; 7. jav. utánny.; Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft., Budapest, 2018
- Juhtenyésztés haladóknak az extenzívtől a precíziósig; tan. Jávor András et al.; Debreceni Egyetem–Juh Terméktanács, Debrecen–Várpalota, 2022