Hildesheimi Szűz Mária mennybevétele katedrális
műemlék templom (Hildesheim, Németország) From Wikipedia, the free encyclopedia
műemlék templom (Hildesheim, Németország) From Wikipedia, the free encyclopedia
A hildesheimi Szűz Mária mennybevétele katedrális, más néven a hildesheimi dóm korai román stílusú műemlék templom Hildesheimban, Németország Alsó-Szászország tartományában. A Hildesheimi egyházmegye székesegyháza. 1985-ben a hildesheimi Szent Mihály-templommal együtt a világörökség részévé nyilvánították.
Hildesheimi Szűz Mária mennybevétele katedrális | |
világörökségi helyszín része | |
A katedrális északnyugati oldala | |
![]() | |
Vallás | katolicizmus |
Egyházmegye | Hildesheimi egyházmegye |
Védőszent | Szűz Mária |
Építési adatok | |
Építése | 9. század |
Stílus | román építészet |
Világörökségi adatok | |
Világörökség-azonosító | 187bis-002 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | I, II, III |
Felvétel éve | 1985 |
Település | Hildesheim |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Hildesheimi Szűz Mária mennybevétele katedrális weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hildesheimi Szűz Mária mennybevétele katedrális témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A dómot Altfrid püspök idejében, 872-ben építették, majd a 11. század és 14. század között lényegesen átépítették és kibővítették. Az összes ezután következő építmény a régi alapokra épült.
A dómot körülvevő udvaron még ma is világosan látszik a Bernward von Hildesheim püspök idejéből származó dómvár szerkezete.
A második világháborúban a dóm majdnem teljesen elpusztult, de 1950 és 1960 között újra felépítették. Ennek során a korábbi barokk átépítéseket eltüntették, a dóm visszakapta eredeti korai román stílusát. A püspökség 2015-ös, 1200-éves jubileumára készülve átfogó restaurálást végeztek rajta.
A dóm nevezetessége az úgynevezett ezeréves rózsatő, amely az apszis külső falánál nő, a kerengő belső udvarán. A rózsa pontos korát nem lehet megállapítani; a rózsatőlegenda szerint 815-ből származik.
Úgy mesélik, hogy Jámbor Lajos vadászat közben az erdő közepén szentmisét hallgatott. Közben felakasztotta a magával hozott Mária-ereklyetartót egy vadrózsabokor ágára, amit a mise után már nem lehetett az ágról levenni. Ebből a jelből a császár arra következtetett, hogy itt és nem máshol kell megalapítania az Elze városába tervezett püspökséget, és Szűz Máriának kell szentelnie, mivel az ő jelképe a rózsa.
A mai rózsatő megléte legalább négyszáz évre visszamenőleg folyamatosan bizonyított.
A világháború alatt, 1945-ben repesz- és gyújtóbomba-találatok érték a dómot és az apszist a rózsatővel együtt. A rózsából a romok alatt csak egy elszenesedett csonk maradt, és azt lehetett hinni, hogy ezzel vége a híres rózsatőnek. A gyökere azonban sértetlen maradt és rövid időn belül új ágakat hajtott. Azóta a rózsafa ágait kis fémtáblákkal jelölik, azt az évet írva rá, amikor az ág kihajtott. A város lakossága az újrakezdés reményének tekintette a rózsatövet és azóta a rózsa a város jelképévé is vált. Úgy vélik, hogy a hildesheimi rózsatő a világ legrégebbi élő rózsája.
Világhírűek a Bernward (993–1022) idejéből származó bronzalkotások:
További műkincsek:
A háború utáni korszakból említésre méltó a Mária-ablak, valamint az apszis mozaikja, amely a háborús pusztításra emlékeztet.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Hildesheimer Dom című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.