nagy múltú francia város From Wikipedia, the free encyclopedia
Chartres város Franciaország Centre-Val de Loire régiójában, Eure-et-Loir megye székhelye. Párizstól kb. 100 km-re délnyugatra, az Eure folyó partján fekszik.
Chartres | |||
![]() | |||
A chartres-i katedrális | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Centre-Val de Loire | ||
Megye | Eure-et-Loir | ||
Kerület | Chartres | ||
Kanton | 3 kanton | ||
Településtársulás | Chartres Métropole | ||
Polgármester | Jean-Pierre Gorges (2014–2020) | ||
INSEE-kód | 28085 | ||
Irányítószám | 28000 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 38 447 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 2331 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 121-161 m | ||
Terület | 16,85 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Chartres weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Chartres témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Híres a katedrálisáról. Óvárosa középkori gótikus jellegű.
Az óvárosának egy részét, beleértve a Chartres-i iskolához kapcsolódó könyvtár nagy részét is, 1944-ben a bombázások megsemmisítették.
Lakosainak száma 38 447 fő (2021. január 1.).[1]
Chartres Champhol, Mainvilliers, Lucé, Luisant, Le Coudray, Gellainville, Nogent-le-Phaye, Gasville-Oisème és Lèves községekkel határos.
Lakosok száma | 34 469 | 37 119 | 39 595 | 40 022 | 39 273 | 38 875 | 40 195 | 38 426 | 38 534 | 38 447 |
1968 | 1982 | 1990 | 2006 | 2011 | 2015 | 2016 | 2018 | 2019 | 2021 |
Bőriparral, gépgyártással, fürjpástétom-készítéssel, gabona- és marhakereskedéssel foglalkozik.
Chartres-ban egy régiségtár található, nagy, nyilvános könyvtárral. A könyvtárban kb. 60 000 kötet és 1200 kézirat van.
Chartres városát az ókorban a rómaiak táborhelynek, szálláshelynek használták. A neve akkor Chastres volt, ez a szó a latin castrum szóból származik. Chartres bizonyítottan az a hely volt, ahol Szent Corbinian született 670 körül.
A középkorban itt működött a híres Chartres-i iskola.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.