1926–1929 között Indiában tanulmányozta az ottani vallásokat és kultúrát. 1928-ban felkutatta Kőrösi Csoma egykori tartózkodási helyeit és emlékeit. 1929-ben maláriás betegen tért haza.
1931 eleje körül előbb a kismarosi szigeten, majd Verőcén, a római romokkal szemben alapított „indián törzset és tábort”, amely 1963. május 7-én bekövetkezett halála után is fennmaradt. 1930–1944 között A Földgömb című lap egyik szerkesztője volt. 1933-ban a Debreceni Egyetemen bölcsészdoktorrá avatták.
1946-tól 1958-ig a Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum helyettes igazgatója, az ELTE megbízott előadója volt. 1956–57-ben az indiai kormány meghívására újabb tanulmányutat tett Indiában: egyike volt annak a tizenhét nem buddhista személynek, akiket meghívtak a Buddha születésének 2500. évfordulójára rendezett nagyszabású ünnepségsorozatra, 1956-ban. 1959-ben részt vett az Iparművészeti Múzeumban rendezett Ázsia művészete című kiállítás előkészítésében.
Nyugalomba vonulása után számos külföldi országban (Anglia, Svédország) tartott előadást India művészetéről.
F.W. Bain angol írónak majdnem minden művét lefordította.
Testvére Gottesmann Marie-Antoinette, akinek Simlárádzsájának fiával, Umrao Sher-Gillel kötött házasságából született lánya, Amrita SérgilIndia egyik legnagyobb modern festője.[2] Unokatestvére volt Gottesmann Ernő filmproducer, gyártásvezető.[3]
Vátszjájana: Káma szútra (Barka kiadó, Budapest, 1947)
Paul Brunton: India titkai
Grey Owl: Két kicsi hód
Grey Owl: A rengeteg zarándokai
Hosszú Lándzsa emlékezései - Egy indiánfőnök önéletrajza (1928)
Patrick L. Chalmers (összeállította): A walesi herceg keletafrikai vadászútja, (Franklin, 1936, Világjárók)
Karl Adolph Gjellerup: A zarándok Kámanita – Legendás regény (Athenaeum, Budapest, 1922,Híres könyvek)
Emléktáblája egykori lakóhelye (Budapest XI. kerület, Eszék utca 16/a. számú ház) falán, szobra (Domokos Béla műve) a Magyar Földrajzi Múzeum parkjában látható. Nevét vették fel az alábbi szervezetek:
Baktay (Gottesmann) Ervin nagyapja Gottesmann Adolf, akinek fia volt id. Gottesmann Ernő (a filmproducer apja), illetve Gottesmann Raoul, aki Baktay Ervin apja volt.
Kelényi Béla (szerk.): Az indológus indián – Baktay Ervin emlékezete, Hopp Ferenc Kelet-Ázsiai Művészeti Múzeum, 2015
Lőrinc László: Törzstagok – Baktay Ervin, az indiánozó indológus, Heti Világgazdaság, 2015. augusztus 22.
Titkolt történetek 1956-ból – Baktay és Nehru, Dokumentumfilm, 2006
Indiánok a Duna partján. Baktay Ervin indián könyve, szerk. Ruttkay Helga; Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum, Budapest, 2019 (Bibliotheca Hungarica artis Asiaticae)
Örök szerelmem, titokzatos India – Baktay Ervin élő hagyatéka (interjú dr. Székely Istvánnal), E.F.O. K. és Ny., Budapest/Százhalombatta, 2020