From Wikipedia, the free encyclopedia
Ausztria földrajzilag Közép-Európában fekszik, Magyarországtól nyugatra, Olaszországtól északkeletre és Németországtól délkeletre.
Területe 83 879 km², melynek közel kétharmada hegyvidék. Tengerpartja nincs.
Ausztria összesen 8 országgal határos 2706 km hosszan. Az egyes határszakaszok a következők (nagyság szerint):
A két ország közé ékelődő Liechtenstein miatt Ausztriának 9 hármashatárpontja van, több mint bármely más országnak Európában.
Az ország kelet-nyugati irányban maximum 577 km, észak-déli irányban 296 km-es távolságra terjed ki.[1]
Szélső pontjai a következők:
Középpont:
Legmagasabb és legalacsonyabb pontok:
Ausztria domborzati szempontból három részre osztható:[2][3]
Az ország 83 878,99 km²-nyi területéből[4] 32 % fekszik 500 m alatt és 40 % 1000 m fölött.
Ausztria 20 legmagasabb hegycsúcsa a következő:
Név | Magasság | Hegység | |
---|---|---|---|
1 | Großglockner | 3798 m | Magas-Tauern |
2 | Kleinglockner | 3770 m | Magas-Tauern |
3 | Wildspitze (déli csúcs) | 3768 m | Ötztali-Alpok |
4 | Weißkugel | 3739 m | Ötztali-Alpok |
5 | Pöschlturm | 3721 m | Magas-Tauern |
6 | Hörtnagelturm | 3719 m | Magas-Tauern |
7 | Hofmannspitze | 3711 m | Magas-Tauern |
8 | Weitzenböckturm | 3702 m | Magas-Tauern |
9 | Draschturm | 3701 m | Magas-Tauern |
10 | Gerinturm (az 5-10. a Glocknerwand csúcsai) | 3700 m | Magas-Tauern |
11 | Glocknerhorn | 3680 m | Magas-Tauern |
12 | Teufelshorn | 3677 m | Magas-Tauern |
13 | Großvenediger | 3674 m | Magas-Tauern |
14 | Hinterer Brochkogel | 3628 m | Ötztali-Alpok |
15 | Hintere Schwärze | 3624 m | Ötztali-Alpok |
16 | Similaun | 3599 m | Ötztali-Alpok |
17 | Großes Wiesbachhorn | 3564 m | Magas-Tauern |
18 | Rainerhorn | 3560 m | Magas-Tauern |
19 | Ötztaler Urkund | 3556 m | Ötztali-Alpok |
20 | Östliche Marzellspitze | 3550 m | Ötztali-Alpok |
Ausztria döntő része, 80 566 km² a Duna vízgyűjtő területéhez tartozik és vizei a Fekete-tengerbe tartanak. Nyugaton és északon egy-egy kis régió vizei a Rajna (2366 km²), illetve az Elba (918 km²) felé sietnek és végül az Északi-tengerben végzik.
A Duna jelentősebb mellékfolyói (keletről nyugatra haladva) a következők:
Az Alpokalja-, valamint gránit- és gneiszfennsík régiókban a következő mellékfolyók torkollanak a Dunába:
Az észak-alpesi Duna-mellékfolyók a következők:
A Rajna Svájcból érkezik, mentén húzódik az osztrák svájci határ, egészen a Bodeni-tóig. Vorarlberg nagy része a Rajna vízgyűjtő területéhez tartozik.
Az Alsó-Ausztria északi részén található, amúgy nem túl jelentős Lainsitz és Kettenbach folyók azért érdekesek, mert egyedül ők képviselik az Elba vízgyűjtőjét Ausztriában.
Ausztria legnagyobb tava a burgenlandi Fertő, amely 315 km²-ének kb. 77%-a tartozik az országhoz (a többi Magyarországé). Utána következik a 46 km²-es Attersee és a 24 km²-es Traunsee Felső-Ausztriában. A jókora (536 km²) Boden-tónak csak keleti csücske osztrák felségterület (a határvonal a tavon nincs pontosan megállapítva).
Turisztikai szempontból a hegyek közti tavaknak van a legnagyobb jelentősége; ilyen a karintiai tóvidék és a felső-ausztriai Salzkammergut. Az előbbihez tartozik a Wörthi-tó, a Millstatti-tó, az Ossiachi-tó és a Weißensee. Az utóbbit a már említett Atterseen és Traunseen kívül a Mondsee és a Wolfgangsee képviseli. Az alpesi tavak közül a salzburgi Zelli-tó és a tiroli Achensee a legismertebb.
Az ország nyugati, északnyugati részének éghajlata óceáni behatású, a nyugati szelek jellemzik. Ezzel szemben Kelet-Ausztriának pannon-kontinentális a klímája, kevesebb csapadékkal, melegebb nyarakkal és hidegebb telekkel. A Déli-Alpok alacsony nyomású zónáit csapadékban gazdag, mediterrán eredetű légtömegek is érik.[5]
A regionális éghajlatot nagyban befolyásolja a helyi domborzat, főleg az alpesi térségekben. Egymástól kis távolságra fekvő, hasonló magasságú területek éghajlata érezhetően eltérhet. A magashegységekre a boreális vagy tundrazóna (sőt a hegycsúcsok közelében akár sarki) klímaviszonyai a jellemzők. Nem csak az Alpok fő gerince szolgálhat klímahatárként. A napsütötte völgyekben (pl az Inn völgye) főnhatás alakul ki, a medencék (mint a Klagenfurti-medence) ködképződésre hajlamosak, a magas hegygerincek felfogják a csapadékot, míg az árnyékukban száraz völgyek alakulnak ki (mint az Ötz-völgyi-Alpokban).
Az éves átlaghőmérséklet a bécsi 11 °C-tól a Großglockner csúcsán mért -9 °C-ig változik. A sűrűn lakott síkságokon általában 8-10 °C közötti, míg az országos átlag 6,0 °C. A nullfokos izoterma kb. 2200 m magasan húzódik. A 800–1200 m közti zárt medencékben, völgyekben télen megfigyelhető az inverzió jelensége és a levegő hőmérséklete felfelé emelkedik.
Az ország területének nagy részén január a leghidegebb, július pedig a legmelegebb hónap; a magashegységekben azonban ez februárra és augusztusra csúszik. A januári átlaghőmérséklet a keleti síkságokon 0° és –2 °C között változik, míg 1000 m magasan már –4° és –6 °C közé csökken. A magasabb csúcsokon ez az érték akár –15 °C-ra is eshet. A júliusi átlaghőmérséklet keleten 18-20 °C közötti, 1000 m-en 13-15 °C, de pl. a Großglockneren az átlaghőmérséklet soha nem emelkedik 0 fok fölé.[5][6]
A szél felőli fekvésű nyugati Vorarlberg és az északnyugati Északi Mészkő-Alpok, a a mediterrán eredetű nedves légtömegeket felfogó déli hegységek, valamint a Magas-Tauern csapadékmennyisége magas, évente átlagosan 2000 mm, időnként pedig akár 3000 mm is hullik. Ezzel szemben Alsó-Ausztria keleti része és Észak-Burgenland alig kap 600 mm-t. Ausztria legszárazabb településén, a cseh határ mellett fekvő Retzen évi kevesebb, mint 450 mm csapadék esik.
Az országos átlag 1100 mm. Ennek nagyobbik hányada (kb 60%) az év melegebb felében (április-szeptember) esik le; ez kedvező a növényzet fejlődésének szempontjából. Ausztria területének döntő hányadán a záporokban, zivatarokban gazdag június és július a legcsapadékosabb hónap. Kivétel ez alól a karintiai Lesachtal, ahol a mediterrán hatás miatt októberben esik a legtöbb eső.
A hó mennyisége erősen függ a tengerszint feletti magasságtól és az uralkodó széliránytól. Míg az országos átlag évente 3,3 m, ez az érték a keleti sík vidéken fekvő Kremsben ez mindössze 30 cm, a Magas-Tauern csúcsain pedig 22 m is lehet.[5][6]
A kilenc osztrák szövetségi tartomány 95 további járásra oszlik, amelyekből 15 önálló tartományi város. A járásokat községi önkormányzatokra bontják tovább.
Tartomány | Székhely | Népesség | Terület (km²) | Népsűrűség (fő/km²) | Önkormányzatok száma | Ebből város | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1. | Burgenland | Kismarton | 284.900 | 3.961,80 | 71,91 | 171 | 13 |
2. | Karintia | Klagenfurt | 558.300 | 9.538,01 | 58,53 | 132 | 17 |
3. | Alsó-Ausztria | Sankt Pölten | 1.612.000 | 19.186,26 | 84,02 | 573 | 78 |
4. | Felső-Ausztria | Linz | 1.412.700 | 11.979,91 | 117,92 | 440 | 32 |
5. | Salzburg | Salzburg | 531.800 | 7.156,03 | 74,31 | 119 | 10 |
6. | Stájerország | Graz | 1.210.700 | 16.401,04 | 73,82 | 542 | 34 |
7. | Tirol | Innsbruck | 710.100 | 12.640,17 | 56,18 | 279 | 11 |
8. | Vorarlberg | Bregenz | 370.800 | 2.601,12 | 142,55 | 96 | 5 |
9. | Bécs | Bécs | 1.714.200 | 414,65 | 4.134,09 | 1 | 1 |
Ausztria messze legnagyobb települése az 1,88 milliós Bécs; az ország népességének kb. negyede koncentrálódik a fővárosban és közvetlen környékén. Összesen 203 településnek van városi rangja. Általános jelenség, különösen a szegényebb régiókban, hogy a falusi lakosság a városokba áramlik.
A vorarlbergi Kleinwalsertal az osztrák határokon belül fekszik ugyan, de az ország többi részétől hegyek választják el, és közúton megközelíteni csak Bajorország felől lehet, így bár elvileg nem, a gyakorlatban exklávé. További gyakorlati exklávék a tiroli Jungholz, amelynek területe csak egy ponton, az 1636 m magas Sorgschrofennél érintkezik az ország fő területével.
Egykori gyakorlati exklávé volt a svájci Samnaun, amelyet hosszú ideig csak Tirol felől lehetett megközelíteni. Emiatt a helybeliek a 19. században feladták rétoromán nyelvüket és átvették szomszédaik bajor nyelvjárását. Bár ma már svájci út is vezet a községbe, a korábbi vámmentes zónát fenntartják. 1980-ig hasonló státusza volt a tiroli Spissnek, amelyet csak Samnaunon át lehetett elérni, ezért gazdasága elsorvadt, lakosságának nagy része munkát keresve más vidékekre költözött.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Geographie Österreichs című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.