![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Lactobacillus_casei_1.jpg/640px-Lactobacillus_casei_1.jpg&w=640&q=50)
Laktobacili
rod bakterija / From Wikipedia, the free encyclopedia
Laktobacili (lat.Lactobacillus; lac, genitiv lactis: mlijeko + bacil), rod grampozitivnih štapićastih bakterija koje šećere razgrađuju u mliječnu kiselinu fermentativnim putem. S pomoću pojedinih vrsta laktobacila dobivaju se različiti proizvodi mliječno-kiseloga vrenja (jogurt, kefir, kiselo mlijeko). Postoji blizu 150 vrsta, a pripadaju koljenu Firmicutes.
Laktobacili | |
---|---|
![]() Lactobacillus casei | |
Sistematika | |
Carstvo: | Bacteria |
Koljeno: | Firmicutes |
Razred: | Bacilli |
Red: | Lactobacillales |
Porodica: | Lactobacillaceae |
Rod: | Lactobacillus Beijerinck 1901 |
Baze podataka | |
Neki laktobacili, sastojci tzv. biojogurta (Lactobacillus reuteri, Lactobacillus rhamnosus), u probavnome traktu proizvode antibakterijske tvari (probiotici: reuterin) koje inhibiraju rast nepoželjnih proteolitičkih bakterija. Laktobacili imaju važnu ulogu u siliranju krmiva, prirodnom konzerviranju zelja i maslina, pretvorbi jabučne u mliječnu kiselinu u vinu (Lactobacillus plantarum), pri zrenju kobasica i salama (L. sakei, L. curvatus, L. plantarum) te u industrijskoj proizvodnji tehničke ili prehrambene mliječne kiseline iz melase i škrobnih hidrolizata (L. delbrueckii) ili sirutke (L. delbrückii ssp. bulgaricus). Također su uzročnici zubnoga karijesa, kvare pivo (L. brevis) i vino te smanjuju prinos u proizvodnji etanola.[1][2]