fakultet, dio Sveučilišta u Zagrebu From Wikipedia, the free encyclopedia
Filozofski fakultet u Zagrebu sastavnica je Sveučilišta u Zagrebu, koje je najstarije u Hrvatskoj, a ubraja se i među starija u Europi. Filozofski fakultet najstarija je i najveća hrvatska znanstvena i visokoškolska ustanova u humanističkim i društvenim znanostima te značajna kulturna ustanova s velikim utjecajem u hrvatskoj kulturi i društvu.
|
Fakultet od 2024. godine upisuje studente u 45 sveučilišnih preddiplomskih studija (36 dvopredmetna i devet jednopredmetnih) te u 51 diplomski studij (16 jednopredmetnih i 35 dvopredmetni).[1][2]
Povijest Filozofskoga fakulteta datira od 23. rujna 1669. godine, kada se diplomom rimskoga cara i ugarsko-hrvatskoga kralja Leopolda I. priznaju status i povlastice sveučilišne ustanove tadašnjoj isusovačkoj Akademiji u slobodnom kraljevskom gradu Zagrebu.
Od 1692. godine Filozofski studij u Zagrebu počinje i formalno-pravno djelovati kao Neoacademia Zagrabiensis, javnopravna visokoškolska ustanova. Akademija ostaje u rukama Isusovaca više od jednog stoljeća, do godine 1773., kada papa Klement XIV. raspušta isusovački red. Godine 1776. carica i kraljica Marija Terezija dekretom osniva Kraljevsku akademiju znanosti (Regia scientiarum academia) s tri studija ili fakulteta: Filozofskim, Bogoslovnim i Pravnim.
Car Franjo Josip I. za vrijeme svoga boravka u Zagrebu 1869. godine potpisao je zakonski članak, koji 5. siječnja 1874. godine dobiva vladarevu sankciju. Na temelju je toga 19. listopada 1874. godine svečano otvoreno moderno Sveučilište u Zagrebu. U njegovu su sastavu tada djelovala četiri fakulteta: Pravni, Bogoslovni, Filozofski i Medicinski.
Godine 1948. provedena je velika reorganizacija fakulteta – osnovano je 12 studijskih grupa, a svaka se mogla studirati kao jednopredmetan studij. Godine 1952. uvedeno je dvopredmetno studiranje, a od tada pa sve do danas Filozofski fakultet zadržao je tu dvopredmetnost, koja danas dozvoljava kombinaciju između 34 zasebna studija.
Od 1961. godine Filozofski fakultet smješten je u zgradi površine 15 616 m² na adresi Ivana Lučića 3.[3] Akademske godine 2002./2003. umjesto klasifikacijskih ispita za svaki studij pojedinačno na inicijativu je tadašnjega dekana dr. sc. Nevena Budaka uveden jedinstveni klasifikacijski ispit koji se sastojao od četiri testa: testa apstraktnog mišljenja, testa opće kulture, testa jezične kulture i testa opće obaviještenosti (koji je tada proveden prvi i posljednji put).
Akademske godine 2005./2006. do tada slobodni studiji portugalskog, rumunjskog i švedskog jezika i književnosti počinju se studirati kao punopravni preddiplomski studiji,[4] dok se četverogodišnji dodiplomski studiji prestaju izvoditi u skladu s uvođenjem bolonjskoga procesa. Godine 2015. uvodi se jednopredmetni i dvopredmetni studij romistike,[5] a od školske godine 2024./2025. reformacijom programa punopravnim studijima postaju i sinologija te japanologija.[6]
Godine 2009. Filozofski je fakultet bio središte studentskih prosvjeda diljem Hrvatske protiv uvođenja naknada za participaciju na javnim sveučilištima. Prosvjed se sastojao od blokade nastave i pisanja ispita na fakultetu, a specifičan je po tome što su se odluke donosile demokratskim putem, kroz plenum svih studenata i drugih osoba koje su bile voljne sudjelovati u donošenju odluka.[7]
Prosvjed je trajao 34 dana,[8] a u tom se razdoblju proširio na ukupno 20 fakulteta i sveučilišta u Hrvatskoj. Rezultat je bio uvođenje novog sustava plaćanja na temelju osvojenih ECTS bodova u akademskoj godini.[9]
Fakultet je tijekom 2023. i 2024. godine uveo tri nova diplomska studija: digitalnu lingvistiku,[10] kliničku lingvistiku i fonetiku[11] te primijenjenu kognitivnu znanost.[12] U planu je također bilo započeti upise u diplomski program rodnih studija počevši sa školskom godinom 2024./2025. Program u konačnici nije uveden zbog problema sa zakonskom procedurom akreditacije novog studija; specifično, uvođenjem novog Zakona o osiguravanju kvalitete, prema kojem je akreditaciju trebala provesti Agencija za znanost i visoko obrazovanje, umjesto koje je Sveučilište u Zagrebu akreditaciju provelo samo, prateći staru proceduru.[13]
Dok su pojedini političari tvrdili da je program odbijen zbog „političkog pritiska”, „finte vladajućih” ili da je obustavljanje uvođenja „pobjeda normalne Hrvatske” te postignuta navodnim pravom Ministarstva da politički odlučuje o programima sveučilišta, u ovom slučaju na temelju odluka Hrvatskog sabora o Istanbulskoj konvenciji,[14] Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih objašnjava kako je obustavljanje isključivo administrativnog karaktera te da je Sveučilište trebalo slijediti novu zakonsku proceduru umjesto samostalnog provođenja akreditacije.[13]
Filozofski fakultet organizira jednopredmetne i dvopredmetne studije nastavničkog i nenastavničkog smjera koji se izvode u okviru 23 odsjeka i 108 katedra. Izuzev studija psihologije, koji je isključivo jednopredmetni, ostali se studiji mogu neograničeno međusobno kombinirati.
Na Filozofskom fakultetu djeluje niz studentskih udruga i klubova. Većina je okupljena u Savez studentskih udruga Filozofskoga fakulteta (SSUFF).
Udruga bivših studenata Filozofskog fakulteta Alumni osnovana je 2013. s ciljem promicanja struke te povezivanja bivših studenata i samoga Fakulteta s drugim domaćim i stranim ustanovama.[15]
Zakon Hrvatskog sabora o osnivanju Sveučilišta od 5. siječnja 1874. odredio je da se osnuje Mudroslovni fakultet s filozofičko-historičkim i matematičko-prirodoslovnim odjelima.[16] Filozofičko-historički odjel trebao je započeti radom već u šk. god. 1874./1875., dok je matematičko-prirodoslovni trebalo otvoriti najkasnije nakon tri godine, u kojem bi roku postupno trebalo potpuno ustrojiti fakultet. Zemaljska vlada odmah je imenovala tri profesora: Matiju Mesića, Franju Markovića i Vatroslava Jagića; oni su trebali podnijeti prijedloge za popunjavanje ostalih katedara. Budući da Jagić nije mogao stupiti na dužnost, naknadno je za trećeg profesora imenovan češki slavist Lavoslav Geitler. Na prijedlog prvih profesora popunjene su pred početak šk. god. 1874./1875. još tri katedre predviđene zakonom.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.