Loading AI tools
כלכלנית ישראלית מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
נדין בּוֹדוֹ-טְרַכְטֶנְברג (Nadine Baudot Trajtenberg; נולדה ב-14 במרץ 1956) היא כלכלנית ישראלית, הייתה משנה לנגיד בנק ישראל. במסגרת תפקידה קידמה את הקמת מאגר נתוני האשראי לעידוד התחרות בשוק האשראי בישראל[1], וריכזה את היערכות בנק ישראל להקמת הקרן לאזרחי ישראל ("קרן העושר")[2]. היא משנה ליו"ר הדירקטוריון של בנק אש ישראל.
![]() | |
לידה |
14 במרץ 1956 (בת 68) מונטריאול, קנדה ![]() |
---|---|
מדינה |
ישראל ![]() |
השכלה |
|
מעסיק |
בנק ישראל ![]() |
תפקיד | משנה לנגיד בנק ישראל |
בן זוג | מנואל טרכטנברג |
פרסים והוקרה |
מלגת רודס (1978) ![]() |
![]() ![]() |
בודו-טרכטנברג נולדה במונטריאול שבקנדה. היא בעלת תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת מונטריאול (1978), תואר שני בפילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה מאוניברסיטת אוקספורד בבריטניה אותו עשתה במסגרת מלגת רודס[3], ותואר דוקטור בכלכלה מאוניברסיטת הרווארד שבארצות הברית (1986). התמחתה במימון ציבורי ומקרו-כלכלה. עבודת הדוקטור שלה, שנעשתה בהנחייתו של שר האוצר האמריקני לשעבר, פרופ' לארי סאמרס, הייתה בנושא "ניתוח של עיוותי מס: המקרה של מס הקנייה הפדרלי בקנדה"[4][5].
בין השנים 1984–1985 שימשה יועצת למשרד האוצר הקנדי, וסייעה בגיבוש רפורמה במערכת המס הקנדית. בשנת 1987 עברה לבנק הפועלים ככלכלנית במחלקת המחקר של הבנק, ועסקה בניתוח ותחזיות מקרו-כלכליים. בהמשך מילאה תפקידי ניהול במטה הבנק, בין השאר כמנהלת מחלקת המחקר לניירות ערך ומנהלת ייעוץ ומסחר ללקוחות מוסדיים. בשנים 2003–2009 הייתה מנהלת קשרי משקיעים בחטיבה הפיננסית של הבנק[4].
בשנת 2009 בודו-טרכטנברג הצטרפה לסגל האקדמי של אוניברסיטת רייכמן (המרכז הבינתחומי), שם היא מלמדת מקרו כלכלה ומדיניות כלכלית. בין השנים 2010–2014 כיהנה כדירקטורית חיצונית בחברות מנורה מבטחים גמל ומנורה מבטחים פנסיה, וכדירקטורית ויו"ר ועדת השקעות בחברת מנורה ביטוח. בין השנים 2012–2014 כיהנה כדירקטורית חיצונית וראש וועדת תגמול בחברת גזית גלוב, וכיו"ר בנק לאומי לוקסמבורג ודירקטורית בבנק לאומי שווייץ.
בודו-טרכטנברג חברה בוועד המנהל של האוניברסיטה העברית בירושלים משנת 2020 ובוועדת ההשקעות של האוניברסיטה. היא מכהנת כדירקטורית חיצונית בחברת סלברייט הנסחרת בנסד"ק בארצות הברית משנת 2021. היא משנה ליו"ר הדירקטוריון בבנק אש ישראל.[6]
בתחילת 2014 אישרה ממשלת ישראל את המלצת נגידת בנק ישראל, קרנית פלוג, למנות את בודו-טרכטנברג למשנה לנגידה[7]. מתוקף תפקידה כמשנה לנגידת בנק ישראל, בודו-טרכטנברג הייתה חברה בוועדה המוניטרית ובמועצה המנהלית של בנק ישראל. היא הייתה אחראית על חטיבת המידע והסטטיסטיקה בבנק ישראל ונציגת הבנק בפורומים בינלאומיים. בודו-טרכטנברג ריכזה את הטיפול בהיערכות בנק ישראל למשבר הפיננסי. במסגרת תפקידה היא הובילה צוות בין-משרדי שבחן חלופות לקשרי הסליקה בין ישראל והרשות הפלסטינית. המלצות הצוות אושרו בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי[8].
החל מ-14 בנובמבר 2018 ועד 23 בדצמבר 2018 כיהנה כממלאת מקום הנגיד בפועל. בנובמבר 2018, שלוש וחצי שנים לאחר העלאת הריבית האחרונה, קיבלה הוועדה המוניטרית של בנק ישראל שבראשה עמדה בודו-טרכטנברג, החלטה להעלות את הריבית לשיעור של 0.25%[9]. היא סיימה את כהונתה כמשנה לנגיד בפברואר 2019.
בודו-טרכטנברג קידמה את הקמת מאגר נתוני אשראי, בהתאם לחוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016, שנועד לסייע להגברת התחרות ולהרחבת הנגישות לאשראי למשקי בית. היא עמדה בראש ועדת ההיגוי הבין משרדית שליוותה את התהליך ביחד עם מנכ"ל משרד האוצר. בודו-טרכטנברג ריכזה את היערכות בנק ישראל להקמת הקרן לניהול הכנסות המדינה מהיטל על רווחי גז ונפט, במסגרת תפקידה כיו"ר ועדת ההיגוי בבנק ישראל להיערכות להקמת הקרן[2].
בודו-טרכטנברג הייתה חברה בשלוש וועדות ציבוריות. בשנת 2015 היא ייצגה את בנק ישראל בוועדה לקביעת חלק המדינה במשאבי טבע לאומיים ('ועדת שישינסקי 2') ובשנת 2015 ייצגה את הבנק בוועדה להגברת התחרותיות בשירותים הבנקאיים והפיננסיים הנפוצים בישראל ('ועדת שטרום')[8][10]. בשנת 2020 מונתה כחברה בוועדה ציבורית לבחינת סוגיית ההוצאות הישירות בפנסיה, בראשות פרופסור ישי יפה. בין היתר המליצה הוועדה לפשט את מבנה העמלות בקרנות הפנסיה[11][12].
בודו-טרכטנברג משמשת כחברה בוועדת הקבלה של מלגת רודס[13]. היא מתנדבת ומרצה במסגרות הפועלות לקידום נשים – עמותת Prowoman לקידום נשים לתפקידים בכירים ועמותת UPWARD המסייעת לקידום יזמות נשית-טכנולוגית. בודו טרכטנברג כתבה פרק בספרה של אפרת ליאני "נוכחות. משפיעות. מובילות" (הוצאת כנרת זמורה ביתן) המציג את סיפורי ההתמודדות, הנפילות וההצלחות של נשים בכירות אשר בנו קרירה מצליחה[14].
בודו-טרכטנברג משמשת כמרצה למקרו כלכלה, כלכלה ציבורית וכלכלת ישראל במספר מוסדות אקדמיים בישראל ובעולם[4]. היא לימדה כלכלה ומקרו-כלכלה באוניברסיטת תל אביב[15] ובמכללה האקדמית תל אביב-יפו.
בסוף 2009 פרשה מעבודתה בבנק הפועלים והצטרפה לסגל המרכז הבינתחומי הרצליה, שם שימשה כראש תוכנית Global MBA וסגנית הדיקאן בבית הספר למנהל עסקים עד לשנת 2014. בהמשך מונתה למנהלת התוכניות לתואר השני במנהל עסקים במרכז הבינתחומי. בשנת 2019 חזרה כחברת סגל בבי"ס לכלכלה.
נדין בודו-טרכטנברג נשואה לפרופ' מנואל טרכטנברג, כלכלן וחבר הכנסת לשעבר מטעם המחנה הציוני, ולהם שלוש בנות ונכדים.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.