Loading AI tools
פרופסור למדעי המחשב במכון ויצמן למדע מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
דוד הראל (נולד ב-12 באפריל 1950) הוא פרופסור למדעי המחשב במכון ויצמן למדע, ונשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. הראל הוא חתן פרס ישראל לשנת תשס"ד 2004, וידוע בעיקר בזכות עבודתו בתחומי הלוגיקה הדינמית, החישוביות והנדסת התוכנה. היה דיקן הפקולטה למתמטיקה ולמדעי המחשב במכון ויצמן במשך שבע שנים.
![]() | |
דוד הראל (מימין) בכנס FLoC 2006 | |
לידה |
12 באפריל 1950 (בן 74) לונדון, הממלכה המאוחדת ![]() |
---|---|
ענף מדעי | מדעי המחשב |
מקום מגורים | אנגליה, ישראל |
תאריך עלייה | 1957 |
מקום לימודים |
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1978) ![]() |
מנחה לדוקטורט |
ווהן רונלד פראט, Albert R. Meyer ![]() |
מוסדות |
מכון ויצמן למדע (1980) ![]() |
תלמידי דוקטורט |
דוד פלג, Marelly Rami, Eli Singerman, יוסי פלדמן, כרמל לירן, Koren Yehuda, סול עפרוני, הלל קוגלר, רבקה זרחי-שרמן, ישי פלדמן, דני רז, Doron Drusinsky, רפי היימן, תרצה הירסט, רון אונגר, שחר מעוז ![]() |
פרסים והוקרה |
|
הערות | נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים |
אתר רשמי | |
תרומות עיקריות | |
עבודתו בתחומי הלוגיקה הדינמית, החישוביות והנדסת התוכנה | |
![]() ![]() |
דוד הראל נולד ב-1950 בלונדון שבאנגליה, בן לג'ויס ואהרן הראל-פיש, אקדמאי וממייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה. בילדותו גדל בלידס, שם היה אביו מרצה לספרות באוניברסיטת לידס. עלה עם משפחתו לישראל בהיותו בן 7. בישראל הצטרף אביו לסגל אוניברסיטת בר-אילן כפרופסור לספרות אנגלית, ולימים היה רקטור האוניברסיטה. אחיו המבוגר ממנו בשנתיים הוא מנחם פיש.
למד בישיבת בני עקיבא "נתיב מאיר" בירושלים. בשנת 1968 התגייס לצה"ל, שירת בנח"ל וסיים את שירותו הסדיר כסמ"פ.
בעל תואר ראשון במתמטיקה ובמדעי המחשב מאוניברסיטת בר-אילן (1974), תואר שני במדעי המחשב מאוניברסיטת תל אביב בהנחיית אמיר פנואלי (1976) ותואר דוקטור מ-MIT (1978). נושא מחקר הדוקטורט שלו היה לוגיקה דינמית. לאחר קבלת תואר דוקטור שהה שנתיים כפוסט-דוקטורט במרכז המחקר של IBM.
בשנת 1980 הצטרף לסגל של מכון ויצמן למדע. בשנים 1989–1995 עמד בראש המחלקה למתמטיקה שימושית ומדעי המחשב, ובשנים 1998–2005 היה דיקן הפקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב.
בשנת 1984 נמנה עם מייסדיו של הסטארט אפ I-Logix, שנמכר בשנת 2006. פיתוח התוכנה Statemate בחברה זו זיכה את הראל, יחד עם שבעה מעמיתיו, בפרס ACM למערכת תוכנה לשנת 2007.
ב-1987 פיתח שפה גרפית לתיאור תהליכים באמצעות מצבים, המכונה Statecharts. בשנות ה-90 הפך פיתוח זה לחלק מתקן UML במסגרת הפרק המתאר דיאגרמות מצבים.
בשנת 2004 הוענק לו פרס ישראל למדעי המחשב (ארבע שנים לאחר שאביו זכה בפרס זה בתחום חקר הספרות הכללית). בשנת 2010 זכה בפרס א.מ.ת. כן קיבל פרסים בינלאומיים אחדים.
בנוסף לפעילותו המדעית, מרבה הראל לעסוק בהבאת מדעי המחשב לציבור רחב יותר, במאמרים, בהרצאות ובספרים. בעקבות סדרת הרצאות שנתן בסוף 1984 במסגרת "האוניברסיטה המשודרת" של גלי צה"ל, יצא לאור, כמקובל בסדרה זו, הספר "פרקי יסוד במדעי המחשב" (1985). בעקבותיו יצאה לאור בשנת 1987 הרחבה ניכרת של ספר זה בשם Algorithmics: The Spirit of Computing, ובשנת 1989 יצאה לאור גרסה מעט פשוטה יותר בשם The Science of Computing: Exploring the Nature and Power of Algorithms. בשנת 1991 יצא לאור תרגום לעברית של ספר זה, בשם "אלגוריתמיקה: יסודות מדעי המחשב". תוצר נוסף של מיזם כתיבה זה הוא הספר "Computers Ltd.: What They Really Can't Do", שיצא לאור בשנת 2000, תורגם לעברית ויצא לאור בשנת 2004 בשם "המחשב אינו כל-יכול".
ביום העצמאות של שנת 2020 הדליק משואה בטקס הדלקת משואות אלטרנטיבי[1]. באפריל 2021, בעקבות כך ששר החינוך יואב גלנט סירב, תוך קבלת לגיטימציה מבג"ץ[2], להעניק את פרס ישראל לפרופ' עודד גולדרייך, עקב פנייתו לפרלמנט הגרמני לבטל את ההכרה בתנועת ה-BDS כתנועה אנטישמית וחתימתו על עצומה הקוראת להחרים את אוניברסיטת אריאל[3], נערך על מדשאות מכון ויצמן טקס פרטי שבו העניק הראל את פסלון הפרס שבו זכה בשנת 2004 לפרופ' גולדרייך.[4]
בשנת 1971 נישא לוורדה לבית פוגל, ולזוג נולדו ארבעה ילדים. מנישואיו השניים בשנת 2000, למיכל, בתו של שלמה אוסטרזצר, נולדה לו בת.
מנעוריו הוא צלם חובב, ובשנת 2020 הציג תערוכה מתצלומיו בספרייה ומרכז הנצחה קריית טבעון. באותה שנה הפיק יחד עם עידן טולדנו את האלבום "וּלְשׁוֹנֵנוּ רִנָּה", שבו הראל שר מלחניו לפיוטים מסורתיים של שבת וחג.[5]
הראל הוא עמית ACM, עמית IEEE ועמית ה-AAAS.
הראל היה חבר במועצה של הקרן החדשה לישראל[7]
בשנת 2023 נמנה עם מייסדי התנועה הדמוקרטית האזרחית.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.