Loading AI tools
רב ומשפיע חסידי מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
הרב יואל כַּהַן (מאוית לעיתים קאהן, מכונה: רֶבּ יואל; ט"ז בשבט ה'תר"ץ, 14 בפברואר 1930 – ו' באב ה'תשפ"א, 15 ביולי 2021) היה ה"חוזר" הראשי של הרבי מלובביץ' ועמד בראש קבוצה שתפקידה היה לזכור את מהלך התוועדויותיו של הרבי, בעיקר בשבתות ובחגי ישראל. שימש כמשפיע הראשי של ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 ונחשב לאחד מגדולי המשפיעים, המסבירנים והעמקנים בתורת חסידות חב"ד.
![]() | |
הרב יואל כהן (מימין) עם יהודה קרינסקי. בעת ריאיון משותף ל-JEM | |
לידה |
14 בפברואר 1930 ט"ז בשבט ה'תר"ץ מוסקבה, ברית המועצות ![]() |
---|---|
פטירה |
15 ביולי 2021 (בגיל 91) ו' באב ה'תשפ"א ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית ![]() |
מדינה |
ארצות הברית ![]() |
השכלה |
רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש ![]() |
תקופת הפעילות |
? – 15 ביולי 2021 ![]() |
השתייכות | חסידות חב"ד |
תפקידים נוספים |
חוזר (חב"ד), משפיע (חב"ד) ![]() |
רבותיו | רבי מנחם מנדל שניאורסון, הרב חיים שאול ברוק |
חיבוריו | ספר הערכים ועוד |
בת זוג | לאה כהן |
אב |
רפאל נחמן הכהן ![]() |
![]() ![]() |
נולד בברית המועצות, לרבקה ולרפאל נחמן הכהן (בן אחר בן לרב רפאל הכהן כ"ץ מהמבורג וצאצא ישיר לבנו בכורו של רבי שבתי הכהן (הש"ך)), שלמד בישיבת תומכי תמימים בלובביץ'. בגיל חמש עלה עם משפחתו לארץ ישראל ולמד בישיבת "אחי תמימים" בתל אביב, אצל המשפיע הרב חיים שאול ברוק, שכיהן גם כראש ישיבה[1], ולמד בחברותא עם הרב מרדכי שלמה ברמן.
בי"א בשבט ה'תש"י (ינואר 1950) נסע באונייה ללמוד בישיבת חב"ד בניו יורק, בחצר האדמו"ר מחב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון (הריי"צ). כשהגיע לניו יורק נודע לו כי האדמו"ר הריי"ץ נפטר. חשב לחזור לארץ ישראל, אך שאל את חתנו מנחם מנדל שניאורסון שאמר לו להישאר בניו יורק, שניאורסון נתמנה בהמשך למחליפו של הריי"צ וכהן נהיה חסיד שלו.
כאשר נתגלתה יכולתו לשחזר במדויק את שיחות ומאמרי החסידות של הרבי, החל לחזור בסיום יום השבת על תוכן ההתוועדויות. בהמשך עמד בראש צוות העריכה של ליקוטי שיחות. כמו כן, ערך את מאמרי החסידות שאמר הרבי, לקראת הדפסתם.
נקרא בפי כל "החוזר" והוא היה החוזר הראשי, בהמשך השנים הצטרפו אליו חוזרים נוספים.
בט"ו באלול ה'תשי"ד (1954) התחתן עם לובה לאה, בתו של הרב שניאור זלמן בוטמן, ומסדר הקידושין היה הרבי מליובאוויטש. הוא מונה למשפיע באחד מסניפי ישיבת חב"ד בשכונת קראון הייטס, ובהמשך מונה למשפיע ראשי בישיבת חב"ד המרכזית במרכז חב"ד העולמי – 770.
קודם פטירת הרבי בג' בתמוז ה'תשנ"ד, היה הרב כהן ממובילי ההתעוררות המשיחית בחב"ד[2]. לאחר הפטירה הצהיר הרב כהן שטעה ועירב את דברי הרבי עם פרשנות אישית שהייתה נראית לו מוכרחת להתממש[3] והתייצב בחריפות נגד הזרם המשיחיסטי שנוצר בחב"ד, בטענה שזרם זה מסלף את תורתו של הרבי והופך את שם הרבי למושמץ בציבור שמחוץ לחב"ד. הוא השווה את דעתם למקרה בו "לאחד מבני משפחה נופל רעיון בראשו, רעיון מטורף - שרעל טוב לבריאות", שבו מוטל על ההורים לבדל אותו מהילדים, ולהסביר לילדים את הטעות החמורה שבדבריו[4].
רבים באו לשמוע את שיעוריו והתוועדויותיו. הוא פרסם מאות מאמרים בנושאי חסידות בשבועון כפר חב"ד. בשנותיו האחרונות התפרסמו מאמריו ברבעונים "היכל הבעש"ט" וברבעון "מעיינותיך" ועוד. הרב כהן היה נחשב לידען בניגוני חב"ד והקפיד על דיוק בנגינתם.
בי"א בניסן תשנ"ב הגיע לראשונה לביקור בישראל מאז תש"י[5]. בשנים תשס"ח–תשע"ח הגיע לישראל מדי שנה להשתתפות בהתוועדויות שמארגנת תורת חב"ד לבני הישיבות לכבוד י"ט בכסלו[6], במהלך אותם ביקורים פגש הרב כהן שורה של רבנים בהם הרבנים שלמה משה עמאר, חיים קניבסקי, ברוך דב פוברסקי, אהרן יהודה לייב שטינמן, מפגשים שמשכו תשומת לב בשל היחסים המתוחים בעבר בין חב"ד והציבור הליטאי[7] ואדמורי"ם בהם ישראל הגר מוויזני'ץ, ישכר דב רוקח מבעלז, דוד קאהן מתולדות אהרן ועוד.
לרב כהן לא היו ילדים. נפטר בניו יורק[8] בו' באב תשפ"א (2021) ונקבר למחרת בבית הקברות מונטיפיורי, בחלקת אגודת חסידי חב"ד בסמיכות לאוהל חב"ד לובביץ'.
רבי מנחם מנדל שניאורסון הטיל על הרב כהן לערוך אנציקלופדיה מקיפה לתורת חסידות חב"ד. הרב כהן עמד בראש המערכת.
שמה של האנציקלופדיה הוא ספר הערכים - חב"ד. היא מקיפה את התורות שאמרו או כתבו שבעת אדמו"ריה, ומרכזת את החומר המצוי במאות ספרי החסידות. ערכיה כתובים בשפה המשלבת את הסגנון שבתורת הקבלה ושבתורת חסידות חב"ד. היא מיועדת לבקיאים בתורת חב"ד המבקשים להעמיק את הבנתם, ולא להיכרות ראשונית עם המושגים. הערכים כוללים גם מושגים פחות מרכזיים בתורת חב"ד.
עד תשע"ט הופיעו תשעה כרכים, מתוך כארבעים מתוכננים. המערכת נמנעת מלהכניס את הערותיה לגוף הספר, והחומר המובא בו מבוסס על המקורות בלבד. בסוף כל כרך מופיע חלק המילואים שבו מובאות הערות הרב כהן.
עץ משפחתו:
ברוך שלום כהן | |||||||||||||||||||||||||||||
רפאל נחמן הכהן | מיכאל כהן | ||||||||||||||||||||||||||||
יואל כהן | חסיה פריז | סלווה חיטריק | אהרן חיטריק | ||||||||||||||||||||||||||
מאיר פריימן[11] | זלטה | ישעיהו הרצל[12] | |||||||||||||||||||||||||||
עץ משפחת אשתו:
לאחר פטירתו;
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.