Loading AI tools
ארגון גג אסטרונומי בינלאומי, לא-ממשלתי המאגד איגודים אסטרונומיים לאומיים ואנשי מחקר מקצועיים מרחבי העולם מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי (באנגלית: The International Astronomical Union; בראשי תיבות: IAU) הוא ארגון גג אסטרונומי בין-לאומי, לא-ממשלתי המאגד איגודים אסטרונומיים לאומיים, אנשי מחקר מקצועיים וחובבי אסטרונומיה מרחבי העולם. מטרת האיגוד היא לקדם את מדע האסטרונומיה על כל היבטיו, באמצעות שיתוף פעולה בין-לאומי והובלת התיאום העולמי של האסטרונומיה. פעילות הארגון כוללת חינוך, תקשורת, מחקר ופיתוח, פרסומים, הנגשת מדע האסטרונומיה לאוכלוסיות שונות בעולם באמצעות הקמת משרדים ייעודיים, ייזום פרויקטים, כנסים והרצאות. פעילות הליבה של ה־IAU היא ארגון מפגשים מדעיים. מדי שנה האיגוד נותן חסות לתשעה סימפוזיונים בין-לאומיים ובכל שלוש שנים, האיגוד מקיים אספה כללית שבו מתקימים שישה סימפוזיונים, כ־15 פגישות מיקוד, ופגישות עסקיות ומדעיות אינדיבידואליות של החטיבות, הוועדות וקבוצות העבודה. לאיגוד ארבעה שותפים ונציגים בשלושים וארבעה ארגונים בין-לאומיים[1] ובנוסף חבר במועצת המדע הבין-לאומית המאחד גופים מדעיים ברמות שונות בכל מדעי החברה והטבע.[2] ארבעת שותפי האיגוד הם: המרכז הבין-אוניברסיטאי לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה (באנגלית: Inter-University Centre for Astronomy and Astrophysics, בראשי תיבות: IUCAA), פיתוח אפריקה באמצעות רדיו-אסטרונומיה (באנגלית: Development in Africa with Radio Astronomy), החברה המלכותית לאסטרונומיה (אנ'), והמועצה המייעצת לדור החלל. לאיגוד האסטרונומי הבין-לאומי יש תוכנית אסטרטגית שבה מתוארים חמשת היעדים של הארגון לטווח השנים 2020–2030 והפעילויות הנדרשות כדי לעמוד ביעדים אלה.[3] היעדים הם: 1. הובלת התיאום העולמי של האסטרונומיה ושיפור התקשורת והפצת ידע אסטרונומי בקרב אסטרונומים מקצועיים. 2. קידום כולל של האסטרונומיה בכל מדינה. 3. קידום השימוש באסטרונומיה ככלי לפיתוח בכל מדינה. 4. הנגשת הציבור למידע אסטרומי. 5. חינוך והוראת אסטרונומיה בבתי הספר.
![]() | |
![]() | |
מדינות חברות מדינות בעלות מעמד ביניים מדינות משקיפות מדינות מושעות | |
מדינה |
![]() |
---|---|
מטה הארגון |
פריז ![]() |
מייסדים | ג'ורג' אלרי הייל |
חברים | 85 חברים לאומיים, סה"כ 12,715 חברים פרטיים + 22 חברים ממדינות אחרות (נכון לפברואר 2024) |
יושב ראש | דברה אלמגרין |
מזכיר כללי | פיירו בנבנוטי |
תקופת הפעילות |
1919–הווה (כ־105 שנים) ![]() |
IAU.org | |
![]() ![]() |
האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי, הידוע בראשי התיבות של שמו האנגלי IAU, נוסד ב־28 ביולי 1919 עם מיזוגם של מספר איגודים בין-לאומיים קודמים. הכוח המניע מאחורי הקמתו היה האמריקאי ג'ורג' אלרי הייל (אנ'), שהיה איש רב־פעלים בארגונה של האסטרונומיה בארצו, ולאחר מכן ברחבי העולם. ב־1922 התכנסה האספה הכללית הראשונה של האיגוד, בהשתתפות נציגים של תשע מדינות (ארצות הברית, קנדה, בלגיה, הממלכה הבריטית, יפן, יוון, צרפת, איטליה ומקסיקו) ועד 1925 הצטרפו ל־IAU עוד 13 מדינות. הנשיא הראשון של האיגוד היה בנג'מין ביילוד (אנ').
חברי האיגוד מסווגים למספר קטגוריות:[4] חברים לאומיים - המייצגים איגודים אסטרונומיים מקצועיים, סה"כ 85 חברים, (לדוגמה, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים מייצגת את ישראל החל משנת 1954); חברים פרטיים - מדענים מקצועיים בעלי תואר ד"ר לפחות, העוסקים במחקר והוראה, סה"כ הם מונים 12,715 כשמתוכם פעילים מעל 12,000; חברים זוטרים - מדענים צעירים שהשלימו את לימודי הד"ר שלהם בין השנים 2019–2024, הם בשלב הראשוני של הקריירה שלהם, באחד מענפי האסטרונומיה וסיווגם במעמד זה, הוא למשך שש שנים, הם מונים 1,224 כשמתוכם 1,201 מוגדרים כפעילים; חברי כבוד - אנשים שתרמו מהותית להתפתחות המחקר האסטרונומי בארצם, שאינם אסטרונומים מקצועיים. בקטגוריה חדשה זו משנת 2018 ומשנת 2021 נבחרו סה"כ 20 חברים;[5] חברים עמיתים - מעמד זה מוענק לפרטיים שאינם חברים באיגוד, אך מעורבים בפעילות במסגרת קבוצת עבודה, ועדה או מחלקה, במעמד זה, יש סה"כ 75 חברים, המעמד הוא זמני ויש לאשרו מחדש בעת האספות הכלליות ובהמלצת המסגרת שבה המועמד פעיל. באיגוד יש סה"כ 12,737 (9,805 גברים, 2,782 נשים) (מתוכם 1,224 חברים זוטרים) חברים מקצועיים וזוטרים, כשמתוכם יש סה"כ 12,386 חברים פעילים (מקצועיים וזוטרים). בישראל יש 102 חברים (88 גברים, 14 נשים).[6] נכון לפברואר 2024, יש באיגוד סה"כ 85 חברים לאומיים, וסה"כ 11,533 חברים פרטיים המגיעים (11,185 חברים פעילים), מ־107 (22+85) מדינות ברחבי העולם.
להלן רשימת ארגונים המייצגים קהילות אסטרונומיות מקצועיות לאומיות (נכון לפברואר 2024}:
מדינה | ארגון | שנת הצטרפות | מספר חברים | מעמד | קטגוריה (VIII–I)
האיגוד מאורגן בתשע חטיבות נושאיות (J–A), 35 מחלקות ו־54 קבוצות עבודה שמאורגנות על ידי הוועד המנהל, על ידי החטיבות או על ידי ועדות, על מנת לבצע משימות מוגדרות היטב לפרקי זמן קצובים. בנוסף לכך, ישנם מרכזי מחקר ומשרדים ייעודיים אזוריים ברחבי העולם. אחד המשרדים הוא משרד האסטרונומיה לפיתוח (אנ') שהוקם בשנת 2011 במטרה לקדם את השימוש באסטרונומיה ככלי להתפתחות. שתי קבוצות מחקר ידועות פועלות במסגרת חטיבה F והן: קבוצה ראשונה היא קבוצת העבודה למינוח גרמי שמיים (אנ') ותפקידה לתת את השמות לכל גרמי השמיים. קבוצה שנייה היא מרכז כוכב הלכת המינורי (אנ') האחראית על כל גרמי השמיים במערכת השמש מסוג כוכב לכת מינורי.
רשימת החטיבות, תחומי המחקר ועיסוקן:
החל משנת 1922, האספה הכללית של האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי מתכנסת כל שלוש שנים, למעט התקופה שבין 1938 ל־1948 (עקב מלחמת העולם השנייה).
מספר האספה הכללית | שנה | עיר | מדינה |
---|---|---|---|
#1 | 1922 | רומא | ![]() |
#2 | 1925 | קיימברידג' | ![]() |
#3 | 1928 | ליידן | ![]() |
#4 | 1932 | קיימברידג' | ![]() |
#5 | 1935 | פריז | ![]() |
#6 | 1938 | סטוקהולם | ![]() |
#7 | 1948 | ציריך | ![]() |
#8 | 1952 | רומא | ![]() |
#9 | 1955 | דבלין | ![]() |
#10 | 1958 | מוסקבה | ![]() |
#11 | 1961 | ברקלי | ![]() |
#12 | 1064 | המבורג | ![]() |
#13 | 1967 | פראג | ![]() |
#14 | 1970 | ברייטון | ![]() |
#15 | 1973 | סידני | ![]() |
#16 | 1976 | גרנובל | ![]() |
#17 | 1979 | מונטריאול | ![]() |
#18 | 1982 | פטרס | ![]() |
#19 | 1985 | ניו דלהי | ![]() |
#20 | 1988 | בולטימור | ![]() |
#21 | 1991 | בואנוס איירס | ![]() |
#22 | 1994 | האג | ![]() |
#23 | 1997 | קיוטו | ![]() |
#24 | 2000 | מנצ'סטר | ![]() |
#25 | 2003 | סידני | ![]() |
#26 | 2006 | פראג | ![]() |
#27 | 2009 | ריו דה ז'ניירו | ![]() |
#28 | 2012 | בייג'ינג | ![]() |
#29 | 2015 | הונולולו | ![]() |
#30 | 2018 | וינה | ![]() |
#31 | 2022 | פוסאן | ![]() |
#32 | 2024 | קייפטאון | ![]() |
#33 | 2027 | רומא | ![]() |
להלן רשימת הנשיאים החל משנת 1919:[7]
לאיגוד יש הסכם שיתוף פעולה החל משנת 2004 עם הוצאת אוניברסיטת קיימברידג' להוצאה לאור של פרסומי האיגוד. האיגוד מפרסם דוחות שנתיים תמטיים, דוחות של החטיבות, הוועדות וקבוצות העבודה, ספרים, עלונים, קולוקוויום, סימפוזיון, פגישות טכניות, פרוטוקולים, דוחות אסטרונומיה, עיתונים של האספה הכללית, פגישות אזוריות, עיקרי האסטרונומיה, עלוני מידע, הנגישים ברובם אונליין באתר הרשמי של האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי.
האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי מעניק מספר מענקים ופרסים:[8]
עיינו גם בפורטל פורטל מדעי החלל הוא שער לכל הערכים בנושאי מדעי החלל. בפורטל מוצגים קישורים לערכים בתחומי מדעי החלל, וביניהם, ערכי אסטרונומיה, ערכי אסטרופיזיקה, ערכי קוסמולוגיה, וערכים על אישים שעסקו בתחום. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.