suomalainen puolue From Wikipedia, the free encyclopedia
Kansalaispuolue (lyhenne KP,[1] ruots. Medborgarpartiet) oli suomalainen poliittinen puolue,[2] jonka yhtenä tavoitteena oli edistää Suomen eroamista Euroopan rahaliitosta.
Kansalaispuolue | |
---|---|
Medborgarpartiet | |
Perustettu | 8. maaliskuuta 2016 |
Lopetti | 25. elokuuta 2022 |
Puheenjohtaja |
Paavo Väyrynen (2016–2017) Sami Kilpeläinen (2017–2022) |
Ideologia | keskustalaisuus, alkiolaisuus, euroskeptismi, hajasijoittaminen, kansallismielisyys, arvokonservatismi |
Poliittinen kirjo | keskusta |
Jäsenmäärä | ei tiedossa |
Kotisivu |
kansalaispuolue |
Puolueen perusti europarlamentaarikko Paavo Väyrynen, joka oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Kansalaispuolue lisättiin puoluerekisteriin joulukuussa 2016.[3]
Maaliskuussa 2018 puolue julkaisi tiedotteen, jossa kerrottiin Paavo Väyrysen erottamisesta puolueesta. Syinä erottamiseen mainittiin tilinkäyttöön liittyviä väärinkäytöksiä ja vaaliraharikkomus. Väyrynen ja hänen tukijansa pitivät laittomana kokousta, jossa hänet erotettiin.[4] Marraskuussa samana vuonna Helsingin käräjäoikeus päätti, ettei Kansalaispuolueen hallituksella ollut oikeutta erottaa Väyrystä, koska kokouskutsussa ei kerrottu, että erottaminen oli asialistalla, eikä Väyryselle ollut ilmoitettu erottamisuhasta yhdistyslain mukaisesti.[5]
Puolue ilmoitti 31. elokuuta 2022 päättäneensä ylimääräisessä kokouksessaan 25. elokuuta 2022 purkautumisestaan. Puolueen aktiiviset jäsenet siirtyvät kristillisdemokraatteihin, ja kristillisdemokraattien järjestöpäällikkö Mikko Rekimies luonnehtikin tilannetta käytännössä puolueiden sulautumiseksi. Puolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen kertoi, että puolue koki eduskunnan ulkopuolisena pienpuolueena toimimisen vaikeaksi.[6] Kansalaispuolue poistettiin puoluerekisteristä eduskuntavaalien 2023 jälkeen.[7]
Vaalitulokset | ||||
Eduskuntavaalit | ||||
Vuosi | Edustajat | Äänet | ||
2019 | – | 7 645 | 0,25 % | [8] |
Europarlamenttivaalit | ||||
Vuosi | Edustajat | Äänet | ||
2019 | – | 2 043 | 0,11 % | [9] |
Kuntavaalit | ||||
Vuosi | Edustajat | Äänet | ||
2021 | – | 41 | 0,00 % | [10] |
Aluevaalit | ||||
Vuosi | Edustajat | Äänet | ||
2022 | – | 22 | 0,00 % | [11] |
Joulukuussa 2016 Kansalaispuolue ilmoitti, ettei se osallistu vuoden 2017 kuntavaaleihin.[12] Sen sijaan Väyrynen asettui oman Terve Helsinki -ryhmänsä ehdokkaaksi Helsingissä kristillisdemokraattien ehdokaslistalla.[13]
Sininen tulevaisuus ilmoitti 20. marraskuuta 2018, että se muodostaa vaaliliiton Kansalaispuolueen kanssa Oulun ja Vaasan vaalipiireissä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.[14]
Kansalaispuolue nimesi ehdokkaita useisiin vaalipiireihin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Osassa piireistä ehdokkaat olivat ehdolla vaaliliittojen kautta.[15]
Paavo Väyrynen oli Suomen Keskusta rp:n kunniapuheenjohtaja.[16] Lisäksi hän jatkoi keskustan jäsenenä itse perustamansa Keminmaan keskustaseuran kautta. Keminmaan keskustaseura on Suomen Keskustan Keminmaan kunnallisjärjestön jäsen, joka puolestaan on Keskustan Peräpohjolan piirin jäsen. Keminmaan keskustaseura ei ole ollut halukas erottamaan Väyrystä jäsenyydestään keskustan sääntöjen perusteella Kansalaispuolue rp:n puheenjohtajuuden vuoksi. Keskustan puoluehallitus voi erottaa Keminmaan keskustaseuran puolueesta.
Keminmaan kunnallisjärjestö oli lokakuussa 2017 erottamassa Väyrysen johtamaa Keskustaseuran kunnallisjärjestöstä tammikuussa 2017, syynä oli Väyrysen Kansalaispuolueen rekisteröinti, sillä keskustan sääntöjen mukaan toisen puolueen jäsenyys on puolueen sääntöjen vastaista.[17] Keskustan Keminmaan kunnallisjärjestö perustelee erottamista sillä, että Väyrynen on siirtynyt Kansalaispuolueen jäseneksi.[17]
Kansalaispuolueen entinen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen on Keskustapuolueen jäsen ja keskustan puoluevaltuuston jäsen. Varapuheenjohtaja oli Piia Kattelus pari vuotta marraskuuhun 2019, jolloin hän erosi puolueesta[18]. Hänet erotettiin keskustan Ylistaron paikallisyhdistyksestä sen jälkeen, kun hän tuli valituksi Kansalaispuolueen johtoon. Kattelus on sittemmin erotettu myös Seinäjoen keskustan valtuustoryhmästä. Kattelus perusti Suomen ensimmäisen Kansalaispuolueen valtuustoryhmän Seinäjoelle syksyllä 2017, jonka puheenjohtajana hän toimi. Kattelus on myös Suomalaisuuden liiton hallituksen jäsen.[19]
Puheenjohtajat | |
2016–2017 | Paavo Väyrynen |
2017–2022 | Sami Kilpeläinen |
Varapuheenjohtajat | |
2017 | Sami Kilpeläinen |
2017–2019 | Piia Kattelus |
Kansalaispuolueen sääntöjen mukaan jäsenten hyväksymisestä ja erottamisesta päätti puoluehallitus. Kaikilla Suomen kansalaisilla oli mahdollisuus tulla Kansalaispuolueen kannatusjäseniksi liittymällä puolueen tukiryhmään, jonka kautta voi saada tietoa puolueen toiminnasta ja vaikuttaa sen politiikkaan. Kansalaispuolueen asioita hoiti vuosikokouksessa valittu puoluehallitus, johon kuului sääntöjen mukaan 3–20 jäsentä. Puoluehallituksen jäseniksi voitiin valita Kansalaispuolueen jäseniksi hyväksytyt eduskunnan tai Euroopan parlamentin nykyiset ja entiset jäsenet sekä enintään viisi puolueen muuta jäsentä. Puoluehallituksen jäsenet valitsivat puolueen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajat sekä puoluesihteerin.[20]
Kansalaispuolue julkaisi 15.7.2017 tiedotteen, jossa kerrottiin, että Väyrynen on luopunut puolueen puheenjohtajuudesta. Uudeksi puheenjohtajaksi oli valittu Sami Kilpeläinen. Väyrynen jatkoi kuitenkin puoluehallituksen jäsenenä. Uusiksi puoluehallituksen jäseniksi valittiin samassa yhteydessä Piia Kattelus ja Tuula Komsi. Kattelus valittiin myös puolueen varapuheenjohtajaksi.[21]
Paavo Väyrynen kertoi tiedotteessaan 20.6.2018, että Patentti- ja rekisterihallitus on ilmoittanut tekevänsä 29.6. päätöksen Väyrysen 4.6. tekemästä ilmoituksesta yhdistyksen puheenjohtajan vaihtumisesta. Kansalaispuoleen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen haki jatkoaikaa täytäntöönpanokiellon hakemiseen ilmoitukselle.
Helsingin käräjäoikeus totesi tuomiossaan Väyrysen tehneen oikeudettoman ilmoituksen PRH:lle.[22]