From Wikipedia, the free encyclopedia
E-tyypin asteroidit ovat asteroideja, joilla luullaan olevan enstatiitti-akondriitti-pintoja. Ne muodostavat suuren osan asteroidivyöhykkeen sisäosia, nimetty Hungaria-ryhmäksi,[1] mutta ne nopeasti muuttuvat harvinaisimmiksi kun mennään asteroidivyöhykkeeseen kunnolla. Silti on olemassa jonkin verran sellaisia jotka ovat aika kaukana asteroidivyöhykkeen sisäreunaa, kuten 64 Angelina. Luullaan että ne ovat peräisin eriytetyn asteroidin erittäin pieneentynestä ytimestä.
E-tyypin asteroideilla on korkea albedo (0.3 tai korkeampi), mikä erottaa ne M-tyypin asteroideista, jotka ovat yleisempiä. Niiden spektri on tasainen tai punertava. Varmaan koska ne ovat peräisin isomman emokappaleen reunasta eikä ytimestä, E-tyypit ovat pieniä, vain kolmella (44 Nysa, 55 Pandora, 64 Angelina) on yli 50 kilometrin halkaisija ja ei millään muulla yli 25 kilometrin (kolme isointa myöskin kiertää Aurinkoa epätyypillisen kaukana, n.3 AU). Luullaan että aubriitit (enstatiitti-akondriitti-meteoriitteja) ovat peräisin E-tyypin asteroideista,[2] koska 3103 Eger voidaan linkittää aubriitteihin.[3]
Hungaria-ryhmän E-tyypit voivat olla peräisin hypoteettisen E-vyöhykkeen asteroidi-populaatiosta.[4] E-vyöhykkeen hajaantuminen tapahtui ehkä kun Aurinkokunnan kaasujättiläiset siirtyivät eteenpäin Nizzan mallin mukaan - ja nämä hajaantuneet voisivat olla LHB:n osujat.
5. syyskuuta, 2008, miehittämätön ESA-avaruusluotain Rosetta vieraili E-tyypin asteroidi 2867 Ŝteinsin luona.[5] Asteroidin spektri-data varmisti että se oli muodostunut enimmäkseen vähärautaisista mineraaleista kuten enstatiitti, forsteriitti ja maasälpä.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.