Uzbekit (uzb. Oʻzbeklar, Ўзбеклар, اۉزبېکلر) ovat turkkilainen kansa, kotoisin laajemmalta Keski-Aasian alueelta ja kuuluvat sen suurimpiin turkkilaisiin etnisiin ryhmiin. Enemmistö heistä asuu Uzbekistanin tasavallassa. Merkittäviä uzbekkivähemmistöjä on Afganistanissa, Tadžikistanissa, Kirgisiassa, Turkmenistanissa, Kazakstanissa, Venäjällä ja osassa Kiinaa. Uzbekit ovat pääsääntöisesti muslimeja ja puhuvat äidinkielenään turkkilaista uzbekkia.[14][15][16]
Pikafaktoja OʻzbeklarЎзбеклар اۉزبېکلر ...
Sulje
Uzbekkien nimen alkuperää ei varmuudella tiedetä. Erään teorian mukaan se tulee Kultaisen ordan Uzbek-kaanin (1282–1341) nimestä, vaikka uzbekit eivät varsinaisesti koskaan olleet kaanin alaisia. Muitakin teorioita on.[17][18]
- Abulxayrxon – Uzbekin kaanikunnan kaani[19]
- Ziyovuddinxon Boboxon - teologi, Sheikki al-Islam[20]
- Muhammad Shayboniy – šaibanidihallitsija[21]
- Abdullaxon II – Buharan kaanikunnan kaani[22]
- Nodira – runoilija, valtionainen[23]
- Said Olimxon – Buharan kaanikunnan emiiri[24]
- Abdulla Qodriy – näytelmäkirjailija, runoilija[25]
- Hamza Hakimzoda Niyoziy – runoilija[26]
- Gʻafur Gʻulom – runoilija, kääntäjä[27]
- Hamid Olimjon – runoilija, näytelmäkirjailija, kääntäjä[28]
- Islom Karimov – poliitikko[29]
- Alisher Usmonov – liikemies, oligarkki[30]
- Abdul Rashid Doʻstum – poliitikko[31]
- Sylvia Nazar – journalisti[32]
- Anjelika Akbar – säveltäjä, pianisti[33]
- Solijon Sharipov – kosmonautti[34]
- Ravshan Ermatov – jalkapallotuomari[35]
- Rayhon – laulaja, näyttelijä[36]
- Shahzoda – laulaja, näyttelijä[37]
- Rustam Qosimjonov – shakin suurmestari[38]
- Marsel Ilxan – tennispelaaja[39]
- Iroda To'laganova – tennispelaaja[40]
Tajiskistan The World Factbook. Central Intelligence Agency (CIA). Arkistoitu 12.6.2007. Viitattu 12.12.2017. "Chapter 1: Religious Affiliation". The World’s Muslims: Unity and Diversity. Pew Research Center's Religion & Public Life Project. 2012
"Ozbek". Encyclopaedia of Islam (CD-ROM Edition v. 1.0 ed.). Leiden, The Netherlands: Koninklijke Brill NV. 1999
Marlene Laruelle (2017). Constructing the Uzbek State: Narratives of Post-Soviet Years. Lexington Books. s. 241. ISBN 9781498538374.
Joo-Yup Lee (2015). Qazaqlïq, or Ambitious Brigandage, and the Formation of the Qazaqs: State and Identity in Post-Mongol Central Eurasia. BRILL. s. 121. ISBN 9789004306493.
DeWeese, Devin A. (1994) Islamization and native religion in the Golden Horde: Baba Tükles and conversion to Islam in historical and epic tradition Pennsylvania State University Press, University Park, Pa., s. 345, ISBN 0-271-01072-X Andrei Sergejeff: Afganistanin historia - Silkkitietä kulttuurien risteykseen. Gaudeamus Helsinki University Press, 2011. ISBN 978-952-495-219-4. The Bukharans: A Dynastic, Diplomatic, and Commercial History, 1550-1702
Qodirova, Mahbuba (2005). "Nodira" [National Encycolopedia of Uzbekistan]. Oʻzbekiston milliy ensiklopediyasi. Toshkent.
История Казахстана в персидских источниках. — Алматы: Дайк-пресс, 2005. — Т. 2. — s. 282.
Fierman, William (2009). "Uzbekistan". Microsoft Student. Redmond, WA: Microsoft Corporation.
Malcolmson, Scott (1995). Empire's Edge: Travels in South-Eastern Europe, Turkey and Central Asia. Verso. s. 212–219.
Mirbadaleva, A. S. "Gafur Gulyam". In A. M. Prokhorov (ed.). Great Soviet Encyclopedia. Moscow: Soviet Encyclopedia.
"Hamid Olimjon". Ensiklopedik lugʻat (in Uzbek). Vol. 2. Toshkent: Oʻzbek sovet ensiklopediyasi. 1990. s. 516. 5-89890-018-7
Kasimdzhanov mestariksi. Helsingin Sanomat, 15.7.2004.