![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Persia_-_satrap_Tissaphernes_-_397-396_BC_-_silver_tetradrachm_-_head_of_Tissaphernes_-_Persian_king_-_Berlin_MK_AM_18201162_-_01.jpg/640px-Persia_-_satrap_Tissaphernes_-_397-396_BC_-_silver_tetradrachm_-_head_of_Tissaphernes_-_Persian_king_-_Berlin_MK_AM_18201162_-_01.jpg&w=640&q=50)
Tissafernes
persialainen satraappi / From Wikipedia, the free encyclopedia
Tissafernes, myös Tissaphernes[1] (kuoli 395 eaa., pers. Cithrafarna) oli persialainen sotilas ja satraappi. Hänen isänsä oli Hydarnes.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Persia_-_satrap_Tissaphernes_-_397-396_BC_-_silver_tetradrachm_-_head_of_Tissaphernes_-_Persian_king_-_Berlin_MK_AM_18201162_-_01.jpg/640px-Persia_-_satrap_Tissaphernes_-_397-396_BC_-_silver_tetradrachm_-_head_of_Tissaphernes_-_Persian_king_-_Berlin_MK_AM_18201162_-_01.jpg)
Peloponnesolaissodan aikana vuonna 413 eaa. Tissafernes oli Lyydian ja Kaarian satraappi eli maaherra. Hän oli myös Persian Vähän-Aasian armeijan komentaja. Persian kuningas Dareios II määräsi Tissaferneen keräämään veroja Joonian kreikkalaiskaupungeilta joita Persia piti ominaan, mutta jotka olivat itsenäisiä. Tissafernes liittoutui Spartan kanssa Ateenaa vastaan ja valtasi suuren osan Jooniasta. Ateenalaisen Alkibiadeksen ansiosta Tissafernes ei kuitenkaan auttaa Spartaa niin paljon että tämä olisi päässyt sodassa niskan päälle. Tissaferneen oli myös huomioitava satraappikumppaninsa Farnabazos, joka hallitsi Hellespontoksen Fryygiaa.
Kun Dareios II päätti vuonna 408 eaa. auttaa Spartaa voittamaan sodan, lähetti hän poikansa Kyyroksen Vähän-Aasian käskynhaltijaksi. Tissafernes sai tyytyä Kaarian maakuntaan. Kun Ateena lopulta kukistui vuonna 404 eaa. yritti Tissafernes saada Joonian kaupungit omaan valtaansa. Hän valtasi Miletoksen, mutta Kyyros hyökkäsi häntä vastaan. Kyyros alkoi koota suurta armeijaa, joka koostui myös kreikkalaisista palkkasotilaista, jolla hän väitti aikovansa hyökätä Tissaferneen kimppuun. Todellisuudessa Kyyros aikoi käyttää armeijaansa veljeään Artakserkses II:a vastaan, joka äskettäin oli seurannut isäänsä Dareios II:a valtaistuimella. Tissafernes ehti kuitenkin varoittaa Artakserksestä, ja hän osallistui myös Kunaksen taisteluun, jossa Kyyros kaatui. Tissafernes yritti myös tuhota kreikkalaiset palkkasotilaat, jotka kuitenkin pääsivät pakenemaan ja palaamaan Kreikkaan.
Artakserkses lähetti Tissaferneen takaisin Vähään-Aasiaan Lyydian ja Kaarian maaherraksi. Hän hyökkäsi Joonian kaupunkeihin, koska ne olivat auttaneet Kyyrosta. Tämä vuorostaan johti sotaan Spartaa vastaan vuonna 399 eaa. Agesilaos II:n johtmat spartalaiset kukistivat Tissaferneen vuonna 395 eaa. Sardiin lähellä. Kuninkaan äiti Parysatis ei koskaan antanut anteeksi sitä, että Tissafernes oli osallinen hänen suosikkipoikansa kuolemaan, ja hänen sekä Farnabazoksen ja vaikutusvaltaisen Tithrausteen painostuksesta Artakserkses määräsi Tissaferneen teloitettavaksi.