kunta Varsinais-Suomen maakunnassa From Wikipedia, the free encyclopedia
Pyhäranta (aik. Pyhämaan Rohdainen) on Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kunnassa asuu 1 930 ihmistä[2], ja sen pinta-ala on 291,74 km², josta 143,36 km² on merialueita ja 4,87 km² sisävesiä.[1] Väestötiheys on 13,45 asukasta/km². Pyhärannan naapurikunnat ovat Laitila, Rauma ja Uusikaupunki.
Pyhäranta | |
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti | |
![]() Pyhärannan kirkko. |
|
Sijainti | |
Maakunta | Varsinais-Suomen maakunta |
Seutukunta | Vakka-Suomen seutukunta |
Kuntanumero | 631 |
Hallinnollinen keskus | Rohdainen |
Perustettu | – |
Pinta-ala ilman merialueita |
148,38 km² 277:nneksi suurin 2022 |
Kokonaispinta-ala |
291,74 km² 262:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 143,51 km² |
– sisävesi | 4,87 km² |
– meri | 143,36 km² |
Väkiluku |
1 930 261:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 13,45 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 15,3 % |
– 15–64-v. | 55,5 % |
– yli 64-v. | 29,2 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 96,4 % |
– ruotsinkielisiä | 0,5 % |
– muut | 3,1 % |
Kunnallisvero |
9,10 % 106:nneksi suurin 2024 [5] |
Työttömyysaste | 9,3 % (2019) [6] |
Kunnanjohtaja | vs. Merja Koski |
Kunnanvaltuusto | 19 paikkaa |
2021–2025[7] • Muut • Kok. • PS |
13 5 1 |
www.pyharanta.fi |
Pyhäranta oli vuonna 2015 Varsinais-Suomen maakunnan pohjoisin ja eteläisen Manner-Suomen läntisin kunta.[8]
Pyhärannan kirkonkylässä Rohdaisissa sijaitsee muun muassa kauppa, ravintola, kukkakauppa, terveysasema ja leirintäalue.
Selkämeren kansallispuisto sijoittuu Pyhärannan, Kustavin, Uudenkaupungin, Rauman, Eurajoen, Luvian, Porin ja Merikarvian vesille.
Pyhärannan Natura-kohteita ovat Uudenkaupungin saaristo, Kulju-Taipaleenlahden salmimainen kaksiosainen sisälahti, joka erottaa Pyhämaan mantereesta, ja Otajärvi, joka on yksi Suomen parhaista lintuvesistä lajimoninaisuudeltaan ja parimäärältään.[9]
Hirslahti, Ihode, Kauhianpää, Kaukka, Kaunissaari, Kukola, Lahdenvainio, Nihtiö, Nuuski, Polttila, Radansuu, Reila, Reitula, Rihtniemi (Verknäs), Rohdainen, Santtio (Sandnäs), Valkama (Vitby), Varhokylä ja Ylikylä (Överby).
Vuoden 2017 lopussa Pyhärannassa oli 2 077 asukasta, joista 874 asui taajamissa, 1 168 haja-asutusalueilla ja 35:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pyhärannan taajama-aste on 42,8 %.[10] Pyhärannan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken[11]:
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2017) |
---|---|---|
1 | Ihode* | 622 |
2 | Pyhärannan kirkonkylä (Rohdainen) | 252 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ihoden taajama sijaitsee pääosin Pyhärannassa, mutta pieneltä osin myös Laitilassa.[11]
Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan 1800-luvulta aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa, ja Pyhämaan Luoto eli Pyhämaa erosivat omiksi kunnikseen. Pyhämaa liitettiin Uuteenkaupunkiin vuonna 1973.[12]
Nykyinen Josef Stenbäckin suunnittelema kansallisromanttista tyyliä edustava Pyhärannan kivikirkko valmistui vuonna 1909. Samalla paikalla on aiemmin ollut kaksi kirkkoa, vuosina 1690 ja 1758 valmistuneet Pyhärannan puukirkot.[13]
Pyhärannan kunnanjohtan viran väliaikaiseksi hoitajaksi nimettiin tammikuussa 2022 Merja Koski.[14] Kosken edeltäjä oli Harri Hiitiö, jonka viranhoidossa oli epäselvyyksiä ja ongelmia.[15] Hiitiö valittiin kunnanjohtajaksi heinäkuussa 2018, ja hänen edeltäjänsä oli Matti Muukkonen.[16]
Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista 13 on Yhteislista Yhteisen Pyhärannan, viisi kokoomuksen ja yksi perussuomalaisten hallussa kaudella 2021–2025.[7]
Vuonna 2015 kunnassa oli 509 työpaikkaa. Niistä 7,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 42 % palveluissa ja 48,5 % jalostuksessa. Pyhäranta oli Suomen neljänneksi teollistunein kunta: 39,3 prosenttia työvoimasta sai elantonsa teollisuudesta. Toisaalta palveluiden osuus oli pienempi kuin koko maan keskiarvo 75 %.[17][18]
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden tukkukauppa Hallikallio, ikkunoita valmistava Saint-Gobain Glass Finland Oy ja AMH-Systems, joka suunnittelee ja toteuttaa paperi- ja elintarviketeollisuudelle järjestelmäratkaisuja materiaalien käsittelyyn ja liikuttamiseen.[19]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhärannassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat[21]:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhärannan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.[22] Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus[23]. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin rukoilevaisuus[24].
Pyhärannan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla raastetusta perunasta tehty pannukakku (riivat pannkakko) ja lipeäkalakeitto (livekalasoppa).[25]
Reilan alueella sijaitsee vuodesta 1969 toiminut Reilan harjoitus- ja ampuma-alue, jota käyttää Puolustusvoimat. Leirialue oli vuoteen 2009 asti myös pitkälti Lounais-Suomen Partiopiirin ja sitä edeltäneen Varsinais-Suomen Partiopiirin käytössä. Alueesta luovuttiin vuoden 2015 alussa[26].
Liikenne- ja viestintäviraston teettämien tilastojen mukaan Pyhärannassa oli helmikuussa 2020 väkilukuun suhteutettuna kaikista Manner-Suomen paikkakunnista kolmanneksi eniten henkilöautoja, 650 autoa tuhatta asukasta kohden.[27]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.