Japanin prefektuuri From Wikipedia, the free encyclopedia
Naran prefektuuri (jap. 奈良県, Nara-ken) sijaitsee Kansain alueella Honshūn saarella Japanissa. Prefektuurissa on noin 1 390 000 asukasta[3] ja sen pääkaupunki on Nara.
Naran prefektuuri 奈良県 |
|
---|---|
![]() Hōryū-jin temppelialuetta |
|
![]() Lippu |
![]() Symboli |
![]() Naran prefektuurin sijainti Japanissa |
|
Valtio | Japani |
Alue | Kansai |
Kuntia | 39 |
Hallinto | |
– hallinnollinen keskus | Nara |
– kuvernööri | Shōgo Arai[1] |
Pinta-ala | 3 690,94[2] km² (40.) |
Väkiluku (1.10.2012) | 1 390 000[3] (30.) |
– väestötiheys | 377 as./km² |
Symbolit | |
– puu | Sugi[4] |
– kukka | Nara no yaezakura (Prunus leveilleana)[4] |
– lintu | Japaninpunarinta[4] |
– kala | Kultakala, aju, oncorhynchus masou ishikawae[4] |
Lyhenteet | |
– ISO 3166 | JP-29 |
Prefektuurin internetsivut |
Naran prefektuuri sijaitsee keskellä Kiin niemimaata. Sen naapuriprefektuurit ovat lännessä Wakayama ja Osaka, pohjoisessa Kioto sekä idässä Mie. Naran pohjoisia tasankoja reunustavat Kansain korkeimmat vuoret Wakakusa (若草山) sekä ”Yamaton kolme vuorta”: Amanokagu (天香具山), Miminashi (耳成山) ja Unebi (畝傍山).
Nara on Japanin lämpimimpiä prefektuureja. Talvisin lämpötila on keskimäärin 5 °C ja kesäisin 25 °C. Vuorilla lämpötila voi pudota talvisin –10 °C:seen ja kesällä kohota 35 °C:seen.
Naran prefektuuri jakautuu 12 kaupunkiin ja 27 muuhun kuntaan, joista 15 on maaseutukaupunkeja ja 12 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.[2]
|
Piirikunta | Kunta |
---|---|
Ikoma | Ando · Heguri · Ikaruga · Sangō |
Kita-Katsuragi | Kanmaki · Kawai · Kōryō · Ōji |
Shiki | Kawanishi · Miyake · Tawaramoto |
Takaichi | Asuka · Takatori |
Uda | Mitsue · Soni |
Yamabe | Yamazoe |
Yoshino | Higashi-Yoshino · Kamikitayama · Kawakami · Kurotaki · Nosegawa · Ōyodo · Shimoichi · Shimokitayama · Tenkawa · Totsukawa · Yoshino |
500-luvulla nykyistä Naran prefektuurin aluetta hallitsi Soga-klaani. Klaanilla oli vahvat suhteet Korean siirtolaisiin ja avioliittojen kautta myös keisarilliseen perheeseen. He tukivat korealaisia heidän tuodessaan buddhalaisuutta Japaniin ja Asukan ja Ikarugan alueille, jonne Hōryū-ji ja muut nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat buddhalaistemppelit rakennettiin.
Prefektuurin pääkaupunki Nara, oli Japanin pääkaupunki suurimman osan Nara-kaudesta vuosina 710–794. Tuolloin se tunnettiin nimellä Heijō-kyō.
Japanin keskiajalla Heishi- ja Genji-klaanien välisessä kahakoinnissa monia Naran temppeleistä poltettiin maan tasalle. Kamakura-shogunaatin perustanut Minamoto no Yoritomo kuitenkin lopetti klaanien välisen kahakoinnin ja suojeli Naran temppeleitä. Kamakura-kauden lopussa, nanboku-chō-kaudella hovin jakautuessa kahtia, perusti Eteläiseksi hoviksi nimetty Go-Daigon johtama hovi hallituksen Yoshinoon.
Japanin siirtyessä prefektuurijärjestelmään vuonna 1871 muodostettiin nykyisen naran prefektuurin alueelle 15 pienempää prefektuuria. 1876 prefektuurit yhdistettiin Sakain prefektuuriksi, joka liitettiin osaksi Osakan prefektuuria vuonna 1881. Järjestely oli Naran taloudelle ja kehitykselle epäedullinen ja lopulta se erotettiin omaksi prefektuurikseen vuonna 1887.[5]
Naran talouden keskeisimpiä tekijöitä ovat matkailu ja maatalous. Meiji-kauden lopulta Taisho-kaudelle Naran prefektuurin alue oli yksi Japanin suurimpia riisin tuottajia. Riisi kattaa edelleen 29 prosenttia Naran maataloustuotannosta, mutta kasvikset ovat kohonneet tuotannon suhteen riisin kanssa samoihin lukemiin. Yleisimpiä ovat mansikat, tomaatit, munakoisot ja pinaatti, jotka kattavat 30 prosenttia Naran maataloudesta. Teollisuuden osalta prefektuurissa toimii vilkas tekstiili-, puu-, kone-, farmasia-, turkis- ja nahkatuotanto. Nara on Yamagatan prefektuurin ohella Japanin suurimpia kultakalojen tuottajia.[6]
Unescon maailmanperintökohteita Naran prefektuurissa:
Totsukawan kylässä sijaitseva Tanisen riippusilta on Japanin pisin kaltaisensa silta.