kemikaaliastioiden merkintätapa From Wikipedia, the free encyclopedia
NFPA 704 (”fire diamond”, suoraan suomennettuna ”tulitimantti”) on Yhdysvaltainpelastusviranomaisten standardisoima kemikaaliastioiden merkintätapa, jonka tarkoituksena on nopeasti ja yksinkertaisesti kertoa pelastusviranomaisille hätätilanteiden sattuessa kemikaalien mahdollisesta reaktiivisuudesta ja vaarallisuudesta. Näin voidaan helposti määrittää mahdollisesti syntyneen vaaratilanteen aiheuttamat riskit, ympäristön evakuointitarve ja mahdollisesti tarvittava pelastuskalusto ja suojaimet (hengityssuojaimet tms.).
NFPA 704 -symboli.Argonjää on reagoimaton ja stabiili aine. Paljaalle iholle kosketuksiin joutuva argonjää aiheuttaa palovammanKaksi kemikaalipulloa joiden kyljissä on NFPA 704 -symboli.
NFPA 704 eli ”tulitimantti” on neljään eriväriseen neliöön jaettu neliömäinen symboli, jonka kukin väri symboloi kemikaalin tiettyjä ominaisuuksia. Kunkin neliön sisällä on numero 0-4, 0:n tarkoittaessa lähes vaaratonta tai vaaratonta ja 4:n tarkoittaessa erittäin vaarallista tai voimakkaasti reaktiivista.
Sininen – Terveysvaikutukset / myrkyllisyys
4. Aiheuttaa hyvin lyhyessä ajassa vakavia vammoja, kudosvaurioita tai kuoleman. (esimerkiksi sinihappo, nestemäinen bromi)
3. Aiheuttaa lyhyessä ajassa vaikeita tai keskivaikeita vammoja ja kudosvaurioita. (esimerkiksi kloorikaasu, bromihöyry)
2. Kemikaalin käsittely ilman riittävää suojausta voi aiheuttaa keskivaikeita kudosvaurioita. (esimerkiksi kloroformi)
1. Jatkuva suojaamaton kosketus kemikaaliin voi aiheuttaa vähäisiä kudosvaurioita kuten ihottumaa. (esimerkiksi tärpätti)
0. Ei haitallisia terveysvaikutuksia, kemikaalitahrojen poistaminen vedellä ja saippualla riittää. (esimerkiksi lanoliini)
Punainen – Tulenarkuus
4. Höyrystyy välittömästi ja täydellisesti normaalissa huoneenlämmössä ja ilmakehän paineessa (n. 1,013 bar); kaasu, tai kiinteän aineen ollessa kyseessä pöly voi aiheuttaa erittäin helposti syttyvän tai räjähtävän seoksen ilman kanssa. (esimerkiksi propaani, butaani, arsiini, seleenivety) Leimahduspiste alle 23°C.
3. Kaasut, nesteet ja kiinteät aineet jotka voivat syttyä lähes kaikissa luonnollisissa lämpötiloissa. (esimerkiksi bensiini, asetoni) Leimahduspiste alle 38°C mutta yli 23°C.
2. Kemikaali ei syty huoneenlämmössä, vaatii huoneenlämpöä korkeampaa lämpötilaa tai lämmitystä syttyäkseen. (esimerkiksi dieselöljy, kevyt polttoöljy) Leimahduspiste 38–93°C.
1. Tarvitsee kuumennusta, vaatii huomattavasti huoneenlämpöä korkeamman lämpötilan syttyäkseen. (esimerkiksi soijaöljy, raskas polttoöljy) Leimahduspiste yli 93°C.
4. Voi räjähtää tai syttyä lähes itsestään huoneenlämmössä ja normaalissa ilmakehän paineessa. (esimerkiksi nitroglyseriini, heksogeeni)
3. Voi räjähtää tai syttyä mutta vaatii voimakkaan sytytys- tai räjähdyslähteen reagoidakseen. Räjähtää voimakkaasta iskusta tai joutuessaan kosketuksiin veden kanssa. (esimerkiksi cesium, fluori)
2. Aiheuttaa kiivaan kemiallisen reaktion lämmön tai paineen noususta, reagoi kiivaasti veden kanssa tai voi muodostaa räjähtäviä seoksia veden kanssa. (esimerkiksi fosfori, kalium, natrium)
1. Normaaliolosuhteissa (huoneenlämpö ja ilmakehän paine) stabiili mutta voi räjähtää tai aiheuttaa kiivaan kemiallisen reaktion lämpötilan tai paineen noususta. (esimerkiksi asetyleeni)
0. Lähes stabiili tai stabiili kemikaali joutuessaan kosketuksiin kuumuuden tai tulen kanssa, ei reagoi veden kanssa. (esimerkiksi jalokaasut)
Valkoinen – Huomioonotettavat erityisominaisuudet
Symbolin alimmassa neliössä ovat merkittynä kemikaalien mahdolliset erityisominaisuudet jotka eivät tule ilmi symbolin muista osista. Jos tällaisia erityisominaisuuksia ei ole, valkoinen ruutu jätetään tyhjäksi.
W: Reagoi kiivaasti veden kanssa epätavallisella tai vaarallisella tavalla. (esimerkiksi cesium, natrium)
CRY tai CRYO: Erittäin alhaisessa lämpötilassa (alle –150°C, tai 123K) säilytettävät / stabiilit kemikaalit. (esimerkiksi nestetyppi, nestehelium, argonjää)