Yhdysvaltain osavaltio From Wikipedia, the free encyclopedia
Michigan [ˈmɪʃɪɡən] on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 26. osavaltiona 26. tammikuuta 1837. Osavaltion nimi tulee Michiganjärven nimestä, jonka uskotaan tulevan chippewa-heimon kielen sanasta meicigama, 'suuri vesi'.[2] Osavaltion väkiluku vuonna 2020 oli noin 10,1 miljoonaa.[1]
Michigan | |||
---|---|---|---|
State of Michigan | |||
|
|||
|
|||
![]() Yhdysvaltain kartta, jossa Michigan korostettuna |
|||
Valtio |
![]() |
||
|
|||
Pääkaupunki | Lansing | ||
|
|||
Suurin kaupunki | Detroit | ||
|
|||
Kuvernööri | Gretchen Whitmer (D) | ||
|
|||
Viralliset kielet | ei ole | ||
|
|||
Pinta-ala | |||
– yhteensä | 250 941 km² (11.) | ||
– josta maata | 147 121 km² | ||
– josta vettä | 103 372 km² (41,2 %) | ||
|
|||
Väestö (2020[1]) | |||
– asukkaita | 10 077 331 (10.) | ||
– asukastiheys | 68,5 as./km² | ||
|
|||
Liittovaltion osavaltioksi | |||
– päivämäärä | 26. tammikuuta 1837 | ||
– järjestyksessä | 26. | ||
|
|||
Aikavyöhyke | UTC−5/−4 | ||
|
|||
Pinnanmuodostus | |||
– korkein kohta | 603 m | ||
– keskikorkeus | 275 m | ||
– matalin kohta | 174 m | ||
|
|||
Lyhenteet | |||
– postilyhenne | MI | ||
– ISO 3166-2 | US-MI | ||
|
|||
Lempinimi |
|
||
|
|||
Motto |
Si quaeris peninsulam amoenam circumspice (lat.) (Jos etsit miellyttävää niemimaata, katso ympärillesi) |
||
|
|||
www.michigan.gov | |||
Löydä lisää Yhdysvaltoihin liittyviä artikkeleitaYhdysvaltojen teemasivulta |
Michigania ympäröi neljä Yhdysvaltojen ja Kanadan rajoilla olevista Isoistajärvistä. Michiganin rajanaapureita ovat etelässä Indiana ja Ohio sekä Ylä-Michiganin niemimaan rajanaapurina Wisconsin.[3]
Osavaltion pääkaupunki on Lansing. Michiganissa asuu paljon amerikansuomalaisia. Michiganilla on enemmän makeanveden rantaviivaa kuin millään muulla Yhdysvaltain osavaltiolla ja toiseksi eniten rantaviivaa Alaskan jälkeen. Michigan jakautuu kahteen niemimaahan, Ylä- ja Ala-Michiganiin. Niemimaita yhdistää noin kahdeksan kilometriä pitkä Mackinac Bridge. Kaikki Michiganin suuret kaupungit ovat Ala-Michiganissa. Ylä-Michiganissa on enemmän erämaata kuin Ala-Michiganissa, ja yli 90 prosenttia siitä on metsää.[4]
Michiganissa on lauhkea ilmasto, ja vuodenajat erottuvat selvästi toisistaan. Lämpimintä on eteläisen niemimaan eteläosissa.[5] Detroitissa on lämpimintä heinäkuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28,1 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta maaliskuuhun, alimmillaan tammikuussa −6,5 astetta.[6]
Avoveden vaikutus lumisateeseen tuntuu Isojenjärvien läheisyydessä: eniten lunta sataa (465 senttimetriä vuodessa) Houghtonissa ja Calumetissa Yläjärven rannalla.[5]
Suurimmat kaupungit Michiganissa ovat (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan):[7]
Ennen eurooppalaisia nykyistä Michiganin aluetta asuttivat algonkin-kansat.
Michiganin alueen ensimmäiset eurooppalaiset olivat ranskalaisia turkiskauppiaita. Britit voittivat heiltä alueita ranskalaisten intiaanisodassa (1754–1763). Seuraavien viidenkymmenen vuoden aikana britit, intiaanit ja yhdysvaltalaiset joukot kävivät alueella useita taisteluita. Michigan liittyi Yhdysvaltoihin 1837.[8]
Kanavien rakentaminen paransi Suurten järvien käyttöä kuljetusreittinä, ja rautatien rakentamisen jälkeen puutavara- ja kaivosteollisuus saivat uutta potkua.[8]
Michigan oli ensimmäisiä paikkoja Amerikassa johon tuli suomalaisia siirtolaisia vuonna 1865.[9]
1900-luvun alussa Michiganista tuli autoteollisuuden keskus.[8] Kolmen suuren autonvalmistajan, General Motors, Ford ja Chrysler, pääkonttorit olivat Detroitissa.[10] Tehtaat houkuttelivat työvoimaa Euroopasta ja Yhdysvaltojen eteläosista. 1920-luvulla Detroit oli Yhdysvaltojen neljänneksi suurin kaupunki.
Toisen maailmansodan aikana Michiganin teollisuus määrättiin tuottamaan sotatarvikkeita. Chrysler teki tankkeja, Ford lentokoneita ja uudentyyppistä maastoajoneuvoa jota alettiin kutsua jeepiksi. General Motors tuotti erilaisia tankkeja, panssariajoneuvoja, lentokoneen moottoreita ja maihinnousukalustoa. Oldsmobilen tehtailla valmistettiin tykistölle ammuksia.[11]
Sekä Suuri lama että 1970-luvun öljykriisi kohtelivat Michiganin teollisuutta kaltoin, ja aiheuttivat massatyöttömyyttä. Öljykriisin jälkeen pienet ja tehokkaat japanilaisautot alkoivat valloittaa markkinaosuutta amerikanraudoilta.[12][10]
Michiganin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 38 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 110 jäsentä.[13]
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuoden 2019 alusta kuvernöörinä on ollut Gretchen Whitmer.[14]
Osavaltio on jaettu 83 piirikuntaan.[15]
Michiganissa oli ensimmäinen englanninkielisen alueen hallitus, joka hylkäsi kuolemanrangaistuksen, jo vuonna 1846.[16]
Michiganin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 384 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 12. sijalla.[17]
Michiganin tärkeimpiä maataloustuotteita ovat juusto ja muut maitotuotteet. Kaivoksista saadaan rautaa ja kalkkikiveä. Teollisuus tuottaa autoja, lentokoneita ja veneitä.[18]
Vuonna 2013 Yhdysvaltojen liikevaihdoltaan suurimpien yritysten Fortune 500-listalla oli 19 michiganilaista yritystä. Suurimmat niistä olivat General Motors ja Ford sijoilla 7. ja 10. Michiganissa on 1 500 teollisuusyritystä ja 370 teknologian kehityskeskusta. Insinöörien osuus väestöstä on suurempi kuin missään muussa osavaltiossa. Vuonna 2010 kolme suurta autotehdasta olivat osavaltion suurimmat työnantajat. Silti palvelusektori kasvoi suurimmaksi työllistyalaksi.[19]
Michiganissa yksityishenkilöiden tuloverotus on tasavero, vuonna 2013 veroprosentti oli 4,25 %. Veroaste oli 9.84 %.[20]
Michiganissa on kaikkiaan 47 lentoasemaa.[21] Suurin niistä on Detroit Metropolitan Wayne County International Airport.[22]
Michiganissa on 24 satamaa, joista suurimmat Detroitissa, Menomineessa ja Sault Ste Mariessa.[23] Detroitin satamassa käsitellyt rahtimäärät olivat Yhdysvalloissa 41. suurimmat vuonna 2011.[24]
Michiganin väkiluku vuonna 2020 oli 10 077 331.[1]
Hancock/Houghtonin kuparikaivosalueilla on merkittävä määrä suomalaistaustaisia asukkaita, joiden esi-isät ovat tulleet kaivoksiin töihin 1800-luvulta alkaen.[25]
Michiganissa on useita yksityisiä ja julkisia yliopistoja. Vuoden 2014 4icu-luokituksen mukaan niistä parhaita ovat.[26]
Detroitin ensimmäinen oopperatalo rakennettiin jo ennen sisällissotaa.[27] Detroitin sinfoniaorkesteri perustettiin 1914.
Elokuvaohjaaja Francis Ford Coppola syntyi Detroitissa. Hänen isänsä soitti Detroitin sinfoniaorkesterissa.[28]
Kirjailija Joyce Carol Oates asui 1960-luvulla Detroitissa ja opetti sen yliopistossa. Kaupungin tapahtumat vaikuttivat hänen varhaisiin teoksiinsa. Hän on saanut useita kirjallisuuspalkintoja, esimerkiksi National Book Awardin.[29]
1950-luvulta alkaen Detroitissa vaikutti rockin historian merkittävä levy-yhtiö Motown.[27] Sen muusikoihin kuuluivat Stevie Wonder, The Temptations, Aretha Franklin ja Diana Ross.[30] Madonna on kuitenkin menestynein michiganilaistähti. Hän syntyi ja asui Michiganissa ja opiskeli Michiganin yliopistossa kaksi vuotta tanssistipendin turvin.[31]
Järjestäytynyt joukkueurheilu alkoi, kun useaan kaupunkiin perustettiin baseball-joukkueita 1850- ja 1860-luvuilla.[27] Detroit Tigers pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 1901. Se on voittanut American Leaguen kymmenen kertaa.[32]
Muita pääsarjajoukkueita ovat Detroit Lions amerikkalaisessa jalkapallossa, Detroit Red Wings jääkiekossa ja Detroit Pistons miesten koripallossa.