From Wikipedia, the free encyclopedia
Evenkin kieli (omakielinen nimi: эвэды̄ турэ̄н, evedyy tureen) on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli.[1][2]
Evenki | |
---|---|
Oma nimi | эвэды̄ турэ̄н |
Tiedot | |
Alue |
![]() ![]() ![]() |
Puhujia | 13 500 |
Sija | ei 100 suurimman joukossa |
Kirjaimisto | kyrillinen |
Kielitieteellinen luokitus | |
Kielikunta | tunguusilaiset kielet |
Kieliryhmä | pohjoiset tunguusikielet |
Kielikoodit | |
ISO 639-2 | tut |
ISO 639-3 | evn |
Evenki kuuluu pohjoistunguusilaisten kielten siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat eveni, negidaali ja Kiinassa puhuttu orotšoni.[3]
1920-luvulla kieltä alettiin kirjoittaa latinalaisin aakkosin, mutta ne korvattiin kyrillisin kirjaimin jo 1930-luvulla.[4] Nykyisin näiden lisäksi voidaan käyttää myös mongolialaisia aakkosia.[5] Vain osia Raamatusta on käännetty evenkiksi.[6]
Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 13 500 puhujaa. Kieli siirtyy uudelle sukupolvelle heikosti.[7] Nykyään evenki on vakavasti uhanalainen kieli. Yhteisön ja perheen elävänä kommunikaatiovälineenä sitä käytetään enää eräissä syrjäisissä asutuskeskuksissa.[8] Evenki jaetaan kahteen päämurteeseen: siperianevenkiin ja mantšurianevenkiin.[9]
Evenkit asuvat valtavan laajalla alueella Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä, Burjatian ja Jakutian tasavalloissa, Irkutskin, Tomskin, Tšitan, Amurin ja Sahalinin alueilla, Habarovskin aluepiirissä sekä Kiinassa ja Mongoliassa.[10]
Kiinassa evenkejä on noin 19 000 henkeä (vuonna 1982), joista 17 000 puhuu evenkiä äidinkielenään. Toisena kielenään evenkiä käyttää lisäksi noin 7 500 muiden kansallisuuksien edustajaa. Mongoliassa evenkejä arvioidaan olevan yli 2 000 henkeä.[11]
Tutkimusten mukaan evenkin kieli on Venäjällä säilynyt parhaiten Evenkiassa, Amurin alueella ja Habarovskin aluepiirissä. Jakutiassa suurin osa puhuu jakuttia tai venäjää. Burjatiassa evenkit osaavat venäjän ja evenkin lisäksi myös burjaattia.[12] Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Jakutian evenkeistä 89,1 % puhuu venäjää ja 84,6 % jakuuttia. Burjatiassa venäjää osaa 98,5 % ja burjaattia 19,6 %.[13][14] Kiinassa osa evenkeistä puhuu äidinkielenään mongolia.[15]
Evenkian, Burjatian, Irkutskin ja Amurin alueen paikallislehdissä julkaistaan evenkinkielistä aineistoa. Kieltä opetetaan aineena Evenkian, Jakutian, Burjatian, Krasnojarskin ja Habarovskin aluepiirien, Tšitan ja Amurin alueen kouluissa. Opettajia koulutetaan Jakutian ja Nikolajevsk-na-Amuren opettajaopistoissa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Evenkiassa, Jakutiassa ja Burjatiassa lähetetään evenkinkielisiä radio-ohjelmia.[15]
Etinen | Keskinen | Takainen | |
---|---|---|---|
Suppea | i ~ ɪ | u ~ ʊ | |
Puolisuppea | e | ə | |
Puoliavoin | ɔ | ||
Avoin | a |
Lähde:[2]
Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | |
---|---|---|---|---|
Nasaali | m | n | ɲ | ŋ |
Klusiili | p | b | t | d | k | g | |
Affrikaatta | t͡ʃ | d͡ʒ | |||
Frikatiivi | f | v | s | x | ɣ | |
Lateraali | l | |||
Tremulantti | r | |||
Approksimantti | w | j |
Lähde:[2]
Monikkoa ei ole tapana merkitä, mikäli nominin edessä on numeraali. Nominit taipuvat kuudessa sijamuodossa. Evenkin perussanajärjestys on subjekti-objekti-verbi.[4]
Lukusanat 1–10 evenkiksi:[16]
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
umun | djūr | ilan | dugin | tunnga | njungun | nadan | djapkun | jegin | djān |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.