poliittinen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestö From Wikipedia, the free encyclopedia
Euroopan neuvosto (EN)[2] on vuonna 1949 perustettu hallitustenvälinen järjestö, joka käsittelee ihmisoikeuksia.[3] Neuvoston tavoitteena on ihmisoikeuksien suojelu, Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja yhteiskunnallisten ongelmien, kuten muukalaisvihan ja suvaitsemattomuuden, torjuminen. Euroopan neuvosto pitää päämajaansa Strasbourgissa.[4]
Euroopan neuvosto | |
---|---|
Council of Europe Conseil de l’Europe |
|
![]() |
|
![]() Euroopan neuvoston jäsenvaltiot |
|
Perustettu | 5. toukokuuta 1949 |
Tyyppi | hallitustenvälinen järjestö |
Päämaja | Strasbourg, Ranska |
Jäsenet | 46 jäsenvaltiota |
Viralliset kielet | englanti ja ranska (muita työkieliä italia ja saksa)[1] |
Pääsihteeri | Marija Pejčinović Burić |
Aiheesta muualla | |
Sivusto |
Euroopan neuvosto on vanhin ja laajin poliittinen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestö. Se perustettiin 5. toukokuuta 1949 Lontoon sopimuksella ja se koostuu 46 jäsenvaltiosta. Neuvosto pyrkii edistämään jäsenmaidensa yhtenäisyyttä, suojelemaan ihmisoikeuksia ja moniarvoista demokratiaa, parantamaan elinolosuhteita sekä edistämään inhimillisiä arvoja. Neuvoston päämaja on Ranskan Strasbourgissa. Neuvoston perustaminen liittyy vuonna 1947 alkaneeseen kylmään sotaan ja toisen maailmansodan jälkeisiä liberaaleja arvoja korostavaan Paneurooppa-liikkeeseen.
Kesäkuussa 2019 Euroopan neuvoston uudeksi pääsihteeriksi ja norjalaisen Thorbjørn Jaglandin seuraajaksi valittiin kroatialainen Marija Pejčinović Burić, joka edustaa kotimaassaan keskusta-oikeistolaista Kroatian demokraattinen liitto -puoluetta. Pejčinović Burićin vastaehdokas oli belgialainen Didier Reynders. Molemmat ehdokkaat toimivat maidensa ulkoministereinä.[5] Pejčinović Burić aloitti pääsihteerinä saman vuoden syyskuussa.[6]
Venäjän jäsenyys jäädytettiin 25. helmikuuta 2022 Ukrainan hyökkäyksen 2022 takia.[7] Euroopan neuvosto päätti erottaa Venäjän lopullisesti 16. maaliskuuta 2022.[8]
24. tammikuuta 2024 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous kieltäytyi hyväksymästä Azerbaidžanin delegaatiota.[9] Azerbaidžan ilmoitti jättävänä PACE:n ja keskeyttävänsä yhteistyön sen kanssa.[10][11]
Neuvoston tärkeimmiksi tehtäviksi on vuodesta 1989 lähtien muodostunut muun muassa toimiminen kommunismin jälkeisten demokratioiden poliittisena ”ankkurina” ja näiden yhteiskuntien ihmisoikeustilanteen ”vahtikoirana”. Päätehtäviin kuuluu myös avustaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallinnollisissa ja muissa uudistusprosesseissa.lähde?
Neuvoston yhteydessä puhutaan lähes koko Euroopan maanosasta (neuvoston jäsenenä 46 valtiota), ja siitä käytetään joskus muun muassa Greater Europe -nimitystä. Tämä siis poikkeaa huomattavasti pienemmästä, 27 valtion alueesta, jonka Euroopan unioni muodostaa. Euroopan neuvostoa ei myöskään pidä sekoittaa EU:n Eurooppa-neuvostoon (European Council), jolla tarkoitetaan Euroopan unionin huippukokousta eli valtionpäämiestapaamista.
Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ratifioivat Euroopan ihmisoikeussopimuksen, minkä mainitsemista oikeuksista voi vedota sopimusta valvovaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen sen jälkeen, kun mahdolliset kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty.
Euroopan unioni ja Euroopan neuvosto käyttävät samanlaista Euroopan lippua. Euroopan neuvoston kehittämän Euroopan lipun 12 kultaista tähteä muodostavat ympyrän, joka edustaa Euroopan kansojen liittoa. Kaksitoista tähteä kuvaavat täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä. Lippujen sekaantumisen välttämiseksi Euroopan neuvosto käyttää usein myös tyyliteltyä Euroopan logoa, jossa on tyylitelty e-kirjain keskellä.[12] Euroopan neuvosto on päättänyt vuodesta 1955 lähtien koko Eurooppaa edustavan lipun lisäksi myös muita myöhemmin Euroopan unioninkin käyttöön ottamia Euroopan symboleita, kuten esimerkiksi vuodesta 1972 lähtien käyttöön otetun Euroopan hymnin.[13] Vuodesta 1964 Euroopan neuvoston perustamispäivää 5. toukokuuta juhlittiin Eurooppa-päivänä, myöhemmin Eurooppa-päivää ryhdyttiin viettämään 9. toukokuuta.
Euroopan neuvoston budjetti rahoitetaan pääosin jäsenmaiden lahjoituksilla. Kunkin jäsenmaan rahoitusosuus määräytyy maan asukasmäärän ja bruttokansantuotteen perusteella. Suurimmat rahoittajamaat ovat Saksa, Iso-Britannia, Ranska, Italia ja Turkki. Tämän lisäksi jäsenmaat voivat antaa vapaaehtoisia lahjoituksia Euroopan neuvoston ohjelmille. Vuonna 2016 Euroopan neuvoston budjetti oli 442 255 900 euroa.
Valtio | Pääsihteeri | Astui virkaan | Luopui virasta |
---|---|---|---|
![]() |
Jacques Camille Paris | 11. elokuuta 1949 | 17. heinäkuuta 1953 |
![]() |
Léon Marchal | 21. syyskuuta 1953 | 24. syyskuuta 1956 |
![]() |
Lodovico Benvenuti | 19. syyskuuta 1957 | 15. maaliskuuta 1964 |
![]() |
Peter Smithers | 16. maaliskuuta 1964 | 15. syyskuuta 1969 |
![]() |
Lujo Tončić-Sorinj | 16. syyskuuta 1969 | 16. syyskuuta 1974 |
![]() |
Georg Kahn-Ackermann | 17. syyskuuta 1974 | 17. syyskuuta 1979 |
![]() |
Franz Karasek | 1. lokakuuta 1979 | 1. lokakuuta 1984 |
![]() |
Marcelino Oreja Aguirre | 1. lokakuuta 1984 | 1. kesäkuuta 1989 |
![]() |
Catherine Lalumière | 1. kesäkuuta 1989 | 31. toukokuuta 1994 |
![]() |
Daniel Tarschys | 1. kesäkuuta 1994 | 1. syyskuuta 1999 |
![]() |
Walter Schwimmer | 1. syyskuuta 1999 | 31. elokuuta 2004 |
![]() |
Terry Davis | 1. syyskuuta 2004 | 31. elokuuta 2009 |
![]() |
Thorbjørn Jagland | 1. lokakuuta 2009 | 18. syyskuuta 2019 |
![]() |
Marija Pejčinović Burić | 18. syyskuuta 2019 | virassa |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.