Mootorsaag on tööriist puude langetamiseks, laasimiseks, järkamiseks ja puidu töötlemiseks puusepatöödel.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Gasoline_chainsaw_Sihl_MS270.jpg/640px-Gasoline_chainsaw_Sihl_MS270.jpg)
Mootorsaage valmistatakse kahetaktilise bensiinimootoriga (mootori töömaht 30–120 cm3, 1–10 hj võimsusega) või elektrimootoriga mille tööpinge on üldjuhul 230 V. Elektrimootoriga kettsaagi nimetatakse sageli lihtsalt kettsaeks.
Mootorsae tööorganiks on juhtplaadil, mida mõõdetakse tollides või sentimeetrites (pikkusega 30–150 cm), liikuv lõikehammastega saekett sammuga 0,325, 0,375 või 0,404 tolli. Keti lõikehammaste profiil on kasutusvaldkonniti erinev, samuti juhtplaat, mis võib olla pöörleva otsatähikuga või ilma.
Esimene mootorsaega sarnanev vahend pärineb aastast 1830, selle leiutajaks oli saksa ortopeed Bernhard Heine. Ta leiutas selle aparaadi, et lõigata hõlpsamalt luid. Esimesed mehhaniseeritud mootorsaed pärinevad 19. sajandi lõpust ja esimesed kaasaskantavad mootorsaed 1920. aastatest. Esimesed masstootmisse jõudnud saed olid rasked ja kohmakad ning vajasid tavaliselt kahte operaatorit.[1][2]
Stihl, Husqvarna, Jonsered, Partner, Dolmar alias Makita, Solo, Echo, Emak alias Oleo-Mac, Shindaiwa, Tanaka, Stiga.
- Kahe mehe mootorsaag
- Bensiinimootoriga mootorsaag töös
- Mootorsae kett lähivaates