Budismi ja budoloogia juurde juhatas Mälli 1960. aastate alguses teoloog ja filosoof Uku Masing. Hiljem õppis ta selliste budoloogide ja buda õpetlaste juures nagu Nikolai Konrad, Aleksander Pjatigorski, Oktjabrina Volkova, Juri Parfionovitš, Lev Menšikov ja Bidija Dandaron. Mällist sai omakorda Eesti noorema põlvkonna budoloogide ja orientalistide õpetaja, kelle käe all õppisid teiste seas Märt Läänemets, Maret Kark ja Teet Toome. 1990. aastatel sõlmis Mäll tihedad sidemed XIV dalai-laamaga.
Lapsepõlves Liivi koolis Läänemaal, kus töötas ema. Õppis Haapsalu keskkoolis, mängis puhkpilliorkestris. Mäll lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli üldajaloo erialal. Stažeeris seejärel aastatel 1964–1965 NSVL Teaduste Akadeemia Orientalistika InstituudisMoskvas. Aastatel 1966–1969 oli Mäll TRÜ aspirant ning 1969–1973 TRÜ üldajaloo kateedri vanemõpetaja, kuid tagandati poliitilistel põhjustel õppejõu kohalt ja oli seejärel kümme aastat TRÜ orientalistikakabineti insener.
„Tallinnas käis kuulujutt, et Mälli peale on kaevanud baptistid – miks krišnaiidid ja budistid võivad avaldada oma kirjavara, nemad enda oma aga mitte. Mulle soovitati tungivalt sõita kohe Tartusse Mälli elu ja tegevust uurima. Tartusse ma tookord ei sõitnud, kuid pidin koostama tema kohta iseloomustuse: Mäll on selle vastu, et Eesti asja aetakse kitsarinnaliselt ja ainult oma mätta otsast vaadates, ta ei kohanda oma vaateid käibeseisukohtadega ega karda neid vahel ka õige järsus vormis välja öelda. Teatrihuvilisena on tal ilmseid lavastajavõimeid ja ka kalduvust neid väljaspool teatrit rakendada... Paar nädalat hiljem tuli Eestisse Indira Gandhi. Arvatavasti kõlbasid Mälli seni "dissidentlikud" tõlked nüüd suureks märgiks India ja Nõukogude rahvaste sõprusest.“
Mälli poliitilise tagakiusamise põhjuseks oli eelkõige tema seotus burjaadi õpetaja Bidja Dandaroniga, kes vangistati 1972. aastal süüdistatuna budismi propageerimises.
Mäll rehabiliteeriti 1983. aastal osaliselt, pärast seda töötas ta ajaloo ja semiootika laboratooriumi (1983–1991) ning orientalistika laboratooriumi (1991–1994) juhatajana. 1985. aastal lubati Mällil kaitsta varem seoses tagakiusamisega 1970. aastate algul kaitsmisele mittelubatud väitekiri teemal ""Astasāhasrikā Prajñāpāramitā" kui ajalooallikas" ja ta sai ajalookandidaadi kraadi.
Alates 1994 oli Mäll Tartu Ülikooli orientalistika keskuse juhataja ja vanemteadur. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid mahajaana tekstid, budistlikmütoloogia, india klassikaline kirjandus ja kultuur, hiina klassikalised tekstid, tiibeti budistlikud tekstid ning väikerahvaste vabadusvõitluse ajalugu. 1990. aastatest on Mäll tegelenud nn humanistlike baastekstide kontseptsiooni arendamisega. Humanistlikeks baastekstideks pidas Mäll budismi, konfutsianismi, kristluse ja osaliselt hinduismi alustekste, millel olid tema arvates ühine struktuur ja sõnum.[1] Mäll oli 1991.–1994. aastal tegutsenud Mahajaana Instituudi asutaja ja direktor, samuti hilisema Budismi Instituudi nõukogu esimees ja president.[3]
Linnart Mäll suri 14. veebruaril 2010. Tema ärasaatmine toimus Tartu Ülikooli aulas. Lahkunu tuhk puistati 2010. aastal traditsiooniliselt pühaks peetud Gangese jõkke Indias.[5]
"Nulli ja lõpmatuse kohal" (artiklikogumik sarjas "Eesti mõttelugu", nr 21, Tartu, 1998; uustrükk 2003)
"Studies in the Aštasāhasikā Prajñāpāramitā and Other Essays" (Tartu: Studia Orientalia Tartuensia, Series Nova, 1., 2003; kordustrükk Delhi: Motilal Banarsidass, 2005)
Konfutsius, "Vesteid ja vestlusi" (Tallinn, 1988) ISBN: 5450003013 (peale «Vestete ja vestluste» sisaldab ka tekste «Keskmine tavaline» ja «Suur õpetus»)
TEISPOOL SILMARINGI. I saade Indoloog Linnart Mäll, psühhiaater Ilmar Soomere ja ajaloolane Olaf Langsepp räägivad joogast ja selle mõjust inimesele. Küsitleja Lembit Lauri. 28.04.1968
LITTER. Linnart Mäll Lapsepõlv ja kirjandus. Riho Laurisaare vestluskaaslane on orientalist Linnart Mäll, kes räägib, milliseid raamatuid ta lapsepõlvas ja kooliajal luges. Huvi idamaade vastu. 03.05.2009
KINNISMÕTE. Linnart Mäll Ajaloolane, orientalist (peamiselt budoloog) ja poliitik Linnart Mäll räägib orientalistikast, maailma rahvastest, Tiibetist, inimlikest väärtustest, dalai-laama'st. 24.06.2001
Lingua, 9/10 Saade tutvustab sanskriti keelt – vana-india kultuurkeelt, mis tänapäeval on kasutusel vaid teadus- ja usukeelena. Linnart Mälli abiga heidame pilgu ajalukku. Saatejuht Mart Helme.
Nulli ja lõpmatuse kohal. Budistlikku mõtteviisi tutvustab Tartu Ülikooli Orientalistikakeskuse juhataja ja budoloog Linnart Mäll. Temaga vestleb Mirjam Tally. 28.06.2000
Daodejing Tõlge. Klassikalise teose Lao-Zi Daodejing Kulgemise väe raamat. Formaat epub.