From Wikipedia, the free encyclopedia
Boulogne'i krahvkond oli 9. - 15. sajandil krahvkond Prantsusmaa kuningriigis, keskusega Boulogne-sur-Meri linnas. 10. sajandil valitsesid seda Flandria krahvid, kuid 11. sajandil tekkis eraldi Boulogne'i koda. Prantsusmaa Philippe II annekteeris selle 1212. aastal, misjärel käsitleti seda Artois' krahvkonna osana, kuni see 1550. aastal lõpuks kuninga valdusega liideti.
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (August 2023) |
![]() | Artiklis puuduvad viited. (August 2023) |
Comté de Boulogne (fr) 896–1501 | |||||
Valitsusvorm | feodaalmonarhia | ||||
---|---|---|---|---|---|
Osa | Prantsusmaa kuningriigist (1212–1501) | ||||
Pealinn | Boulogne | ||||
|
Boulogne oli pagus juba Frangi riigis (pagus Bononiensis), kuid enne 11. sajandit on vähe andmeid. Üldtuntult kuri krahv nimega Herrequin on registreeritud 9. sajandil, kuid ta võis olla legendaarne (vaata Herla, Erlkönig). Tundub, et see sattus 9. sajandi lõpus või 10. sajandi alguses Flandria krahvide võimu alla. 886. aastal palus Pariisi piiskop Gauzlin Boulogne'i krahvil Erkengeril paluda abi viikingite rüüsteretkede vastu sakslastelt. Erkenger kaotas 896. aastal kõik oma valdused, kuna jäi Charles Lihtsameelsele truuks. Võimalik, et just sel hetkel saavutas Flandria krahv Balduin II kontrolli Boulogne'i üle.
Eustache II saatis William Vallutajat 1066. aasta sissetungil. Boulogne oli peamisi osalejaid ka Esimeses ristisõjas; Eustache III vendadest Godefroy de Bouillonist ja Balduin de Bouillonist said mõlemast Jeruusalemma kuningad ning Eustache'ile pakuti seda, kuid ta keeldus tiitlist.
Boulogne'i krahv Renaud asus 1214. aastal Bouvines' lahingus keisri poolele ja sai Prantsusmaa Philippe II-lt lüüa.
Boulogne läks 1223. aastal nominaalse kuningliku kontrolli alla, kui see anti Philippe II pojale Philippe Hurepelile. Kui Louis VIII 1226. aastal suri, mässas Hurepel Kastiilia Blanche'i vastu. Kui Philippe Hurepel 1235. aastal suri, jätkas valitsemist Matilda ning abiellus 1238. aastal Portugali kuninga Afonso II teise poja ja Portugali kuninga Sancho II noorema venna Afonsoga. Saanud 1248. aastal Portugali kuningaks Afonso III-ks ja loobunud oma Boulogne'i krahvi tiitlist, lahutas Afonso 1253. aastal Matildast viljatuse tõttu Kastiilia Beatrizi kasuks.
Sellest hoolimata oli Matildal ja Philippe'il poeg Albéric ja tütar Jeanne, kes mõlemad jäid ellu. Albéric loobus väidetavalt oma õigustest ja läks teadmata põhjustel Inglismaale. Ilmselt elas ta oma emast kauem ja suri 1284. aastal, kuid arvatavasti ei jätnud ta järglasi. Jeanne abiellus 1236. aastal Mortaini krahvi Gaucher de Châtilloniga (suri 1251. aastal). Ta suri enne oma ema 1252. aastal ja arvatavasti ei jätnud ta ühtegi elusolevat järglast.
Järelikult läks Matilda Boulogne'i krahvkond pärast tema surma tema õetütrele Brabanti Adelheidile ja tolle abikaasale Guillaume X-le Auvergne'ist.
Bertrand V de la Tour sai 1437. aastal Auvergne'i ja Boulogne'i krahvkondade järglaseks. Tema poja Bertrand VI de la Touri kaudu läks Boulogne'i krahvkond tema lapselapsele, viimasele keskaegsele Boulogne'i krahvile: Jean III de la Tour d'Auvergne. Abielust Jeanne de Bourbon-Vendôme'iga sündis kaks tütart:
Krahvkonna esindajad ühinesid Madalmaades Brugges 1464. aasta Generaalstaatidega. Charles Südi surmaga nõudis Prantsusmaa kuningas Boulogne'i sõltuvuse lõppu Artois' krahvkonnast, põhjustades uusi võitlusi Habsburgide vastu. Senlise leping lõpetas probleemi: Prantsusmaa kaotas Artois' keisririigile, samas Habsburgid loovutasid Boulogne'i.
Jean III de la Tour d'Auvergne'i surmaga 1501. aastal päris Anne Boulogne'i krahvinna tiitli; aga tema surmaga läks tiitel üle Madeleine'i tütrele Caterina de' Medicile, kuna Madeleine ise suri 1519. aastal. Caterinast sai 1549. aastal Prantsusmaa kuninganna ja tiitel läks üle Prantsuse kroonile.
Boulogne'i rünnati Saja-aastase sõja ajal korduvalt ja inglased okupeerisid seda korduvalt: viimati aastatel 1544-1550. 1550. aastal lõpetas Boulogne'i rahu Inglismaa ja Prantsusmaa vahelise sõja ning Prantsusmaa ostis Boulogne'i 400 000 krooni eest tagasi (vaata ka Boulogne'i piiramised (1544–46)).
Pärast Boulogne'i krahvi Jean V surma liideti Boulogne'i krahvkond kuninga valdustega.